162 Az el es behurczoläsra valo szervezkedes. 
jänos szövetkezet, mely a szörbe tapadva leginkäbb a häzi ällat ütjän terjed, a 
marhajäräs, marhaälläs, juhjäräs, itat6 körül sarjadzik s helyenkint a szürös &s tapadö 
bojtorjän-raj nagy területen sok j6 füvet kiszorit. Körös, izetlen teste, szüurössäga 
vagy mäs alkalmatlan tagja miatt a jöszäg nem szivesen eszi, bäntatlanul terjedhet. 
A bojtorjänszerv növenytagra vonatkoztatva, a ragad, mint a bojtorvany» 
nyomän, minden olyan termesfele (40. äbra), a melynek kemenyebb, ragad6, tapad6, 
befurakodö, egyenes, görbült, horgas vagy mäs ilyesfele szöre, serteje, horgocskäja 
stb. van. Ennek hegyevel, kampö- 
jäval vagy mäs kepzödesevel fel- 
kapaszkodik, felküszik (komlö), de 
leginkäbb szörbe, tollba stb., ruhä- 
zatba tapad (koldüstetü), messzire 
elezipelteti magät s a növeny fajät 
elszaporittathatja. 
Minthogy a növeny bojtor- 
jänos szervezkedesenek czelja a 
vedekezes meg a földrajzi terjesz- 
kedes, a ragadö ször legkivält a 
gyümölcsös &es magvas reszeken 
fejlödik; de a bojtorjän szerep£t, 
a földbeli reszt kiveve, a növeny- 
nek minden mäs tagja teljesitheti 
az egesz fütöl kezdve a magvas 
gyümölcsig, a gyümölcsvedö ke- 
helyig (nefelejts) vagy a feszek- 
pikkelyig.!" Gyökeren, a földbeli 
töken, gumön, hagymaän mi czelja 
lenne a bojtorjänszörnek? Ha a 
bojtorjänször a fü szäran vagy a 
levelen van, mint a Galium Pede- 
montanum-en es G. Parisiense-en, 
G. Anglicum-on, G, Aparine-n, G. 
infestum-on, a Rubia-n, Asperugo 
40. äbra. Bojtorjänos, ragadö termes, a a bojtorjan n Ä ara 
termö io en = a pärlöfü en A DE De ee 
ördögbocskore (Caucalis), da varäzslöfüe, e a ragad- 
vänyfüe, termeszetes ikertermes, / a nefelejts tapadö 
bojtorjänos fü termese nem sze- 
menkent, hanem seregesen terjed, 
kelyhe, benne 4 termesszemmel (Term.-tud. Tärs.). s a növenyfajaböl egy-egy helyen 
nem egy-ket szäl, hanem mindjärt 
egesz sereg individuum kel ki. Az ilyen fii — feltünö biologiai megegyezes — 
rendesen egynyäreltü, vagy a tövön könnyen elszakad, tehät az egesz könnyen 
szethurczolödhatik. 
A magyar nep az ilyen egesz füvevel ragadoö gizgazt ragadvdnyfünek (Nögrädvm.) 
ragadäncs-nak, kollancsfü-nek? v. koldustetü-nek (a Balatonmelleken) nevezi. Galıum- 
faj (40. abra e) &s mäs ilyen ragadö burjän kisebb-nagyobb darabjät a mezön legelö 
ällat szörebe tapadva nem ritkän läthatni. Ilyen ragadäs könnyitette meg a Soria 
Syricd-nak hosszü ütjät a Balaton fele. 
’ Term.-tud. Közl. 1894. 235. — ” A nyelvesz kedveert a nepies hangzäst irtuk #z/lancs helyett. 
