Az el- es behurczolasra valö szervezkedes. 163 
A szethurczoläsra valö szerv a következö: 
A jöszäg a Galeopsis-t törekeny szäränak darabjaival hurczolja szet. A viräg, 
illetöleg a termes örvei alatt levö szärdaganaton meg ragadös ször is kepzödik, vele 
a kelyhes termesörv szethurczolödik. A Balaton legelöin jöszägpihend körül läthatni. 
Levele tövisevel tapad a balatonmelleki Zryngium campestre (ördögszeker) 
a Carlina, valamint a vad säfräny is, de az elterjedesre csak akkor sikeres, ha a 
leveles szärdarabon magvas ernyögomb vagy a feszekvirägzat is együtt van. 
A szerveknek mäs-mäsfele szörformäaja is nagyon elösegiti a szethurczoläst. 
Puha gyapjäval tapad a Balaton körül az ökörfarkkörö, a Salvia Aethiopis, a 
Stachys Germanica gyümölcsös kelyhe, az /nula oculus christi gyümölcsözö 
feszke. Kemeny sertejevel ragad az Onosma selosum, Echium, Anchusa Italica gyü- 
mölcsözö kelyhe, a Crepis setosa vagy a bogäcs feszke, a Zordyhum, Ranunculus 
arvensis (41. äbra), Caucalıs (40. c äbra), Myrrhodes trichosperma, Cynoglossum 
(51. äbra), Galium (40. e äbra), Didens, a Sinapıs alba, 5. orientalis, a Sisymbrium 
officinale termese. Az utöbbinak var. /Zeiocarpum-a'! ritkabb, nem hurczolödik szet, 
mert a beczöje nem ragad. 
Ragadös gömbös szörevel a Crepis capillarıs, Cr. Nicaen- 
sis, nemely Cerastum, a Hypericum barbatum mirigyes viräg- 
zata, a Medicago falcata, var. viscosa, M. Wuldenowuü, M. glome- 
rata, M. varıa var. adenocarpa hüvelye tapad. A növeny miri- 
gyes szöre a deli elterjedessel gyarapodik (Porentilla arenarıa 
var. inhaerens, P. glandulifera, Knautia). Horgas szörevel vagy 
ilyen sertejevel hurezolödik szet a mezei nefelejts (40. f äbra), 
a Torılis, az Orlaya, Xanthium, Agrimonia (40. b äbra), Circaea 41. äbra. A mezei bog- 
(40. äbra), több luczernafaj: Medicago rigidula, M. minima, ärkav.ördögärpa szürös 
M. pulchella, M. elongata. A M. longiseta nagyobb sertejevel ermösenek csoportja. 
a mediterrän videken meg jobban tapad. 
A bojtorjännefelejts termese szelen levö tüskek vasmacskaformäjü, 3—4-ägü 
csücscsal vegzödnek, a termes tehät könnyen horgolödzik. 
Szürö tövisevel terjed a Centaurea solstitialis, a kirälydinnye, a maszlag (e vide- 
ken töviskes disznö) termese, a Crypsis aculeata virägzata burkänak szüröjaval. 
A Galium tricorne szäränak hätragörbüld tüskein kivül a szemölcsös termes 
ägazatänak szettördelödzese utän görbült termeskocsänyäval is tapad. 
A hegyelevel-felek közül ragad a päzsitfelllk kemeny &s szälkäs pelyväja &s 
tokläsza (Dactylis), vagy mäs ragadös serteszäla (muhar), a bojtorjänpäzsit, az eles- 
mosö, a Phleum pratense stb. pelyvajanak görbült vagy horgas serteje, a Digıtarıa 
ciliaris pelyvajanak kemeny sorszöre. A D. linearis ritka, mert ilyen erös ragadöja 
nines. A Scierochloa dura hajlongös-tengelyü. kemeny kaläszkäja, valamint a Sorza 
termesszeme vagy termö ägdarabja szinten ragad, de hamar kiesik €s az ütmel- 
leken kel ki. A feszekpikkely horgäval ragad a bojtorjan (40. abra), a helyaküt 
(babtüske). 
Nevezetes terjesztöje a päzsitfelek magvänak a kemeny ragad6 szälka (arista), 
pl. az ütmelleken terjedö Aegvlopson, a zabon, Ventenatd-n, Bromus-fajokon, söt 
Br. squarrosuse csavargös is, s a tartös fürakodäson kivül meg mäs biolögiai 
I De CiAnvorre: Syst. nat. II. 1821. 460. (Sisymbr. leiocarpum Jorpan, Diagn. 1864, 
139,; Sicilia, Carolina merid., Teneriffa). 
ln 
