164 Az el es behurczolasta valo szervezkedes. 
munkät is teljesit, a földbe valö termeszetes beültetödest is vegzi. Ennek ismeretes 
peldäja az ärva länyhaj sodort s fent pelyhes bokretäja. Hasonlö, de egeszen mäs 
morfologiai szerv a Geum urbanum maradandö bibeszäla. 
Több növenycsalädnak (valerianaceae, erdeslevelüek, ajakosak, Scleranthaceae, 
Verbenaceae, vagadösszelü kelyhevel a lenfelek, vitorläsviräguak, Hypericaceae) a 
kelyhe maradandö s nemecsak a fejledez6 gyümölcs vedelmezöje, hanem több 
genusz kelyhen kemeny, görbült avagy szuröd6 serteször van (Helvotropium, Asperugo, 
Echium, Anchusa) vagy a kelyhe foga alakül ilyen szürödö vagy horgas szörre. 
A Valerianella hamata ennek segitsegevel jutott delröl a Balaton mellekere. A 
Marrubium vulgare, Galeopsis, Ballota nigra, Leonurus, Chaiturus stb. ezert követi 
a baromjaräast €es baromälläast. A gyengebbszörü Dallota submitis es B. alba 
kevesbbe& terjed az orszägban, az utöbbi Fiume körül gyakori. A Zrifolum fragi- 
ferum, a varjümäk, kakasczimer stb. 
kelyhe felfuvödik, könnyebben szetter- 
jed, ütközben összetöredezve a magvat 
kihullajtja. Ezert mind seregesen nö. 
A gyümölecs szervezkedese a Bala- 
ton melleken a szethurczoläsra szinten 
nagyon szembetünö. A papmonyafü 
felfuvöd6ö es zäröo kelyhe feltünhetes 
czeljaböl öszre megpirosodik, mint a 
szamöcza stb. älgyümölcse. De sok fü 
termesen nagyszamü kemeny, szurodö 
vagy horgolödzö ször van, kivält az 
ernyösek (Orlaya, Torilis), erdesleve- 
Jüek (Lappula, Rocheliella), keresztesek 
(Coronopus) csalädjaban. Tül a Dunän 
sertestermesü pipacs is terem. A lu- 
42. äbra. A gölyaorr termesenek (a, c) a közep- 
ponti tengelyröl d rugöszällal valö lefoszläsa 
es a mag (d) kiszöräsa, a a kiesest megelözö 
pillanatban, c, @ kiröppintes utän. rül bele a holmiba vagy a szörbe (Me- 
HEN. 
dicago erecta). 
A feszkesek (aszott, bogäcs, 7hrincia, 19. abra, Hieracuım) meg a helyaküt- 
felek böbitäja szinten a szethurezoläsra, a vizben lemerüles meggätläsara valö, de 
czerna sima termese csavärulataival szo- 
sok feszkesvirägu növeny böbitäja ragad is, mint a farkasnyilfüc. Nemelyike egesz 
kifeszitett nyeles ernyö (gyermeklänezfü, bakszakäll, Scorzonera stb). A feszkesek 
nagy szämät es szeleskörü fenmaradasat es földrajzi elterjedeset termesöknek a 
szetterjedesre czelszerü felruhazasa okozta. Ilyenforma ernyöfüggelekkel terjed a 
barlangöfü vagy Salsola termese is. 
A maradandö bibeszäl is lehet tapadö (kökörcsin, iszalag, Geum, borzas kata), 
de meg inkäbb beszurödö szerv (Ceratocephala, a gemorr sodort csöre). Söt a 
vekonyka hegyes gyümölcs maga is nemcsak a juh szörebe, hanem a husäba is 
beszürödhatik, mint az ärva länyhaje, s mär a birka vesztenek is volt okozöja. !) 
A Poterium polyganum termesszeme meg a szarkaläb magva mintegy pik- 
kelyezett, az Ökörfarkköröe erdes, a Gerammum rotundifolium var. trichospermume 
szörös, az Epilobium-Enak szörüstöke van (19. äbra), tehät tapadhat vagy a szel 
! HABERLE nevtelenül: Vom Schaden des Pfriemengrases. Pest, 1825, 
