Az eszaki es deli part ellentetessege. 167 
XXIX. FEJEZET. 
AZ. ESZAKI ES DELI PART ELLENTETESSEGE. 
Ha a Balatonnak csak a laposabb €s nedves partjät tekintjük, azonkivül, hogy 
a bakonyi hegyes oldalon näd, läp &s hinär nö, a deli nyiltabb part ellenben nädtalan es 
hinärtalan, sös es füves mezö, läpja helyett berekje van; mäs szembeötlö vagy tetemesebb 
különbsege köröskörtil nincs a befüvesedesnek. A part külseje €s fizikai sajätsäga egesz 
üjkori. A nedves parton ugyanaz a nyirkkedvelö vagy särkövetö fü nö csaknem 
mindenütt, akär delen, akär eszakon A munkaält föld gizgaza se elterö. 
Meröben mäs azonban a növenyzet a regibb, szarazabb, itt-ott terraszfor- 
mäjü (Füred), terjedelmesebb &s magasabb hegyeken. Az itt termö növeny, bär 
kis tävolsagra terem a Balaton vizetöl, az falacsony nedves partra le nem eresz- 
kedik vagy a lesodort magva &s csirdja a nedves földben mentetlenül elpusztul. 
A nagy különbseg a ket part &s növenyzete között a geologiai korban gyökere- 
sedik. Az eszaki part triäszkori meszköve €es dolomitja a Bakonynyal, Vertessel, 
Gerecsevel, a Pilissel meg a budai hegyekkel, melyeknek deli es delkeleti erdötlen 
es szikläs lejtöin &s töveben egyseges, de nagyon jellemzö6 növenyzet uralkodik, 
hamaräbb kimereszkedett a vizböl es hamaräbb befüvesedhetett, szamtalan vege- 
tatiö elvirult mär rajta, regen önällö növenyzete keletkezett. A deli part fatal har- 
madkori üledekekböl äll, tehat a szäraz ket part növenyzeti leple mäskor, mäs- 
kepen, regibb €s Ujabb polgärokböl alakult meg, 
Az eszaki sokkal regibb part Ööskori (Il-od kori) szikläinak egy resze meg 
megvan, ott mälladozik es porladozik a viz tükre fölött. Ennek vedelme alatt az 
öskorböl megmenekült eredeti vegetatiö maradeka diszlik, körülötte Es közeje ter- 
meszetesen egesz sereg Ujabbkori növeny keveredett, regöta tartös eletküzdelmet 
folytat vele, egy resz gyözedelmeskedett is rajta, ezert a regi eredeti vegetatiö 
lassankent mindig pusztult s az Ujabbkori erösebb tämadöknak engedett helyet. 
Az 6skori maradek, mely sajät regi szikläin magät fenntartani &s üjabb tämadoin 
gyözedelmeskedni birt, ma leginkäbb a mäsodkori sziklän, ködarabjai között es 
poräban, ältaläban kis tersegen virit, mint keskeny foszläny, beleszigetelödve a 
szöllötermeles meg az erdö övebe, a hol eredeti täplälekot Es öskori eletmödjänak 
kellekeit ma is leginkäbb megleli. 
A magasabb parton &s lejtön, a szöllötermeles övcben, mindenfelöl kevere- 
dett, szemlätomäst tujabbkori növeny iparkodik kihasznälni a földmunkäläsböl ered6, 
nem &ppen neki szändekolt elönyöket,; de amint a szikläknak kapa nem Erintette 
täjekät elerjük, az eredeti dolomit flöra distingvälödik az Ujabb keveredöktöl. 
Ezeknek a bäntatlan összikläk környeke Eepp olyan gyilkolöja lehet, mint a dolomit 
eredeti növenyeinek a part nedves talaja. E szerint a szäraz bakonyi part növeny- 
zete, valamint növenyszövetkezete:is vältozatosabb &s többtagu. (153. old.) 
A deli part egyreszt lapos, nyilt, de Zamärdi &s Szärszö közt, Lölle alatt £s 
Balaton-Szt-Györgynel van az &szaki partnäl nem sokkal alacsonyabb videke vagy 
magänos hegye (Boglär, Fonyöd). Kesöbb merült fel a neogen tengerböl, j6 resze 
alluvialis s minthogy völgyesebb, lapälyosabb, nem szikläs, legeltetesre &s munkä- 
läsra alkalmatos; közönsegesen legelöt, retet, sös mezöt (Fokszabadi), ällö vizet, 
berket, de leginkäbb szäntott-vetett földet lätunk. Nehol meg a legelö földje 
