168 Az eszaki es deli part ellentetessege. 
is könnyen mozgö homok (Zamärdi, Boglär Värhegye), a mi szinten az älland6 
es vältozatos befüvesedesnek a gätja. Növenyzete a parton nagyobbreszt egyszikli, 
s mint megvenhedett kevesbbe vältozik, egyebütt inkäbb üjabbkori keveredes. Itt 
a növenyzet eredeti önällösagät csak a nem munkält sös talajon, a tö vizeben &s 
környeken tarthatta meg, a munkält földön, mezön, a geolögiai korra es minö- 
segre tekintet nelkül, mindenfele fü Es gizgaz össze-visszakeveredik, a mely az 
embernek nyomät, lakäsät vagy munkält helyet szokta követni. Jellemzö növeny- 
zete a deli partnak keves, a kultüra regen kiirtotta. Csak a hol az ember a földet 
meg nem tartja erdemesnek munkälni, ott van keves deli vagy keleti növeny, pl- 
a bogläri hegyen. A deli parton van az alluviälis homokgät, nehäny t6, a pusz- 
tulöban levö Nagy-Berek. 
A deli partnak, különben a parttöl tävolabbra esö ingovänyosabb €s nädas 
helye epp ügy nem maradt bäntatlan, mint a szäntott-vetett helye. A lecsapoläs, 
tözegäsäs szämos növeny pusztuläsäanak okoz6ja volt. (L. meg a XV. fej. a 123. old.) 
XXX. FEJEZET. 
VISSZATEKINTES A SZARAZ PART FLÖRAJARA,. 
A Balatonnäl hallottam a nep ajkäröl azt a nötät, hogy: 
«K£k nefelejts virägzik a tö partjan.» 
De a szives olvasöt a Balatonpartnak olyan helyere is el tudnäm vezetni, 
a hol a szep nefelejtshez közel a csunya €s szürös szerbtövis terem. Ki hinne el, 
hogy ez a nagyon elterö ket fü együtt, egy helyen teremtödött volna? Bizo- 
nyara egyik se itt keletkezett, ügy került ide, a szerbtövis epen messziröl. 
A jelen a mült romjäan epül fel. A Balatonmellek befüvesedesenek földeri- 
tese es növenyzetenek kellö mödon valö megitelese eErdekeböl a multra kell vissza- 
tekintenünk. Szükseg lenne a növeny keletkezesenek, az elsö helyenek, a földrajzi 
szetterjedes centrumänak &s meginduläasänak, valamint az elsö flöra keletkezesenek, 
megalakuläsanak &s helyenek ismeretere, de ezt a vegtelen multak homälyäböl a 
kezdet ismerete nelkül aligha leplezi le egyhamar valaki. 
GRISEBACH ' a növenycsira meg a növenyzeti közter eredetet költöies eleven 
szinnel kepzeli, csaknem mint a paradiesomot. Az elsö csira szerinte csak bizonyos 
helyen szörödott ki, ilyen azonban symmetria nelkül elszörva szämtalan volt, mint 
a csillag az egboltozaton, s mindegyik bizonyos szerves alakot teremthetett. Ez az 
Öösvegetatiö centruma (Schöpfungs- oder Vegetationscentrum), a hol a szervezet, 
a faj tamadt, s a honnan a szetterjedes megindult volna. 
Ilyen keletkezö vagy teremtö vegetatiö-közternek azonban a földön nyomäba 
jutni nem tudunk, annal kevesbbe nem a Balaton melleken. A mit ma lätunk, 
mind nagy, mült vältozasok hirdetöje ; a növeny nem a mostani viszonyok közt 
teremtödött vagy keletkezett, minden a mult elet &Es vältozasok maradeka Ma 
mindenütt csak a fenmaradt, elöbbitöl valo elet ismetlödeset es megujulasat labjur. 
Egy-egy termeszetes videken az egyformäbb szervezetüek maradtak fel, söt szer- 
! Die Vegetation der Erde. I. 3. old. 
