Visszatekintes a szäraz part fHorajara. 169 
vezetök is, ugyanazon körülmenyek között, egyformäbbra! fejlödhetett. Innen ered 
szervezetbeli hasonlatossäguk. Az ilyen vegetatio-közeppont tulajdonkepen a vege- 
tatiönak fenmaradö helye vagy menedeke; ilyen a Balaton hegysege is. 
Keletkezes helyett a multak romjäb6l inkäbb azt tanuljuk meg, hogy idök 
soran eg&sz sereg növeny elpusztult, mäs lepett a nyomäba, a flöra is valtozott, 
tagozödott. Az eredeti vegetatiönak ma csak resze &l, a többi a földretegben pusz- 
tult el. A vegetatiöban is folytonos a vältozäs, a lasst alakuläs, az elet, a születes 
es megsemmisüles, mint az emberi tärsadalomban. A nyom nelkül megsemmisül- 
tekkel odalett a morfolögiai belyeg &s mäs vezerjel, amely a nagyon megszakadt 
rokonsägi kapcsot feltärnä s a növeny es flöra keletkezesere vezerelne. 
A ma is ösibb helyen levö vegetatio egyszerüsegeböl Es tömerdeksegeböl, 
valamint a vegetatio kezdeten bizonynyal kisebbszämü fal nyomän következtetve, 
eleinte valamely termöhelyet inkäbb egy faj, tömentelensege nepesitett, a termö- 
hely vegetatiöja egynemü volt, mint ma is peldäül a nädas, a fenyves &s a sikäros.? 
A retnek, mezönek mai tarkasäga bevändorläs, összeseregles a talan friss &s kopar 
talajon, vagy gyözedelem az ösi polgärokon, visszaszoritäs a regibb, jogos helyökröl 
Es mi ma majdnem mindenfele ilyen keveredest lätunk, a növenyzet egynemü- 
sege kevesebb. Afrikänak, söt Fiumenak &s Triesztnek bärmely területen, meröben 
mas a vegetatiö keveredese, mint a Balaton körül. A keveredes, az elsö növeny 
termeszeti teremtödesenek, a termeszetes flöräk eredeti alakuläsänak az ütja-mödja 
a magyarazö okokkal együtt az ösmultakban elmosödott, reszint a földbe elteme- 
tödött, söt az elsö növeny meg a flöra keletkezesetöl fogva a föld eredeti felszine 
s rajta az alakitö erök, hatäsok €s ällapotok, a növenyek alakja tetemesen &s szäm- 
talanszor vältoztak, a geologiai vältozäs a nyomokat elfödte: Az elsö növeny kelet- 
kezesekor mäs volt a klima, &vszak, idöjäräs, talaj, a termeszet mäs erökkel rendelke- 
zett stb., mint a mely között a növeny elete ma nyilatkozni szokott. Annyi id6ö telt el, 
a klima annyi fokon ment nyomaveszve keresztül, annyi faj keletkezett, annyi elet, 
közbeesö faj &s vältozäs megsemmisült mär, annyira messze es homälyban van elöttünk 
a kezdet &s teremtödes, a nemes viräg esgyümölcs s a gyarlö föld közt akkora az ellen- 
tet, hogy az a gondolat is ebredt, mintha a növeny eredete nem is földünk alakuläsäban 
gyökeredzenek.” A növeny &s a vegetatiö keletkezesenek rejtelme ketsegtelenül 
a Földünk törtenetevel függ össze &s homälyosodik el, A nagy Terme&szet- 
nek milliök 6ta folyö s nagyreszt elmosödott vältozäsait ättekinteni meg alig bir- 
Juk, annäl kevesebb erös tämasztekunk van a multak megitelesere Megszämlälhatatlan 
miriäd esztendök utän, 20—30 esztendei tapasztalatunkböl s nehäny szäz Evre terjedö, 
nem nagyon kalauzolö irodalombö6l öhajtanänk a Termeszetnek vegtelen sorät meg- 
itelni! Különösen az alakitö klima multjär6l tudunk keveset, pedig a növeny neme- 
sedesenek &s buja tenyeszesenek ez volt hatalmas faktora. 
A növeny sa belöle alakulö flöra eredete helyett csak a k&sz növenyelet jelen- 
segeit s a vegetatiö ällapotät vizsgälhatjuk. A vegetatiö multjäböl a tudomany 
reszere nem a kezdet, hanem csak az area conservationis (aire de conservation, 
' A Herkules-fürdö Pröläz hegyhasadäsäban a borzas Zamium cupreum melletta Z. zuflatum 
szörösebb, mint a Kazän völgyeben. 
®” Akär Andropogon, akär Eguisetum legyen a sikar vagy sikar fü, tömerdeksegevel mind 
a kettö nagy területet borit el, ha Erintetlen helyen bäntatlanul teny6szhetik. 
3 V. ö. Krus Nännor : Ösnemzes. Pallas Nagy-Lexikon. XII. 679. old. 
