170 Visszatekintes a szäraz paıt Möräjara. 
fenmaradäs vagy meneküles helye, Erhaltungsraum) hozzäferhetö.! A kezdet örök titok, 
a mult romja vilägos vagy magyaräzhat6. Ma teremtödesröl szö sem lehet, leg- 
feljebb lasst, alig &szrevehetö toväbbalakuläsröl. A mai vegetatio a regi vältozäsok, 
a különbözö kor &s hely növenyeinek &s a generatiök vegtelen sorozatänak a van- 
dorläsäböl &s eletküzdelmeböl menekült, vagy gyöztes töredeke, reszint megüjho- 
däsa, tjabb fejlödmenye s bizonyos helyeken valö összesereglese. 
Mielött a Balatonmelleknek maihoz hasonlö konfiguratiöja elkeszült, a növeny- 
vilägnak mär hosszabb törtenete folyt le, a fajok szettagozödäsa mär messzire haladt, 
a tengeriböl edesvizi, belöle parti &es földsegi növeny is alakult. A Balaton ösi 
videkere tehät mär kesz növenyek £rkeztek, itt legfeljebb tovabb formälödtak, az 
östypusok megsemmisültek, koronkint üjabbak Erkeztek &s alakultak. Kezdetbeli 
fajkeletkezesnek tehät a Balatonmellek aligha volt szinhelye; nem itt volt a szerbtövis 
es nefelejts teremtödese. Mai vegetatiöja ketsegtelenül nem itt csiräzott ki legelö- 
ször. Vizi füve se itt tämadt eredetileg, meg a 98—102. oldalon fejtegetett sorozat 
sem, taläin nem is ugyanabban a vizben vält ki egyik a mäsikböl. Szerencsere 
azonban a Balatonban a vizi fejlödesnek csaknem fokozatos länczolata került össze 
mäs vizekböl. Egyik tagjänak, a süllöhinärnak 6se (Myriophyllites ÜNGER) mär a 
harmadkorböl, Radoboj videkeröl ismeretes.” Csak azt tudjuk, hogy a Balaton 
häborg6 vizeben, partjän &s meszkö-szikläin nevezetes vegetatiöja volt, az Ös-Mät- 
rä6val megegyezett, keves endemikusa mäig is felmaradt. 
Ha megis a Balatonmellek ösidejet kutatjuk, bär az Ösbakony eredeti magas- 
sägät, az öskeletkezö helyhez valö viszonyät, befüvesedeset &s mäs vältozasät nem 
ismerjük, nincs palaeontolögiai maradväny, megis a Balatonmellek a mültjät 
eleg vilägosan hirdetö emlektäj, csak a falära rovott nema jeleit kell megerteni 
tudni. Az egesz konfiguratiöja könnyen erthetö mödon elärulja a regibb viztükör 
nagyobb hatärät (v. ö. 91. old.), arröl is hamar meggyözödünk, hogy a szäraz part 
füvenek nagyobb resze nem az Ösregi földben, hanem aränylag eleg fiatalkorü talaj- 
ban gyökeredzik. A mai viszonyok vizsgälatäböl €s itelgeteseböl nemit a multra 
visszakövetkeztethetünk. 
Midön a mezozoos eräban az Ösbakony a vizböl fölmerült, nyugaton &s del- 
nyugaton szinten magas, de egyminösegli havasok meredeztek, söt mär hazank 
eszaknyugati meszhegysege (Fätra, Bükk stb.) is keszen volt. A havasoknak_ szel- 
söbb täjain akkor vagy kesöbb mär többe-kevesbbe elter6 fajoknak (species cis- 
alpina, transalpina) kellett alakulni, tehät a Kärpätok mäs-mäs videken is. 
Az Ösbakonynak, mint regen szigetnek a leapadö partjan? Es tetejen szäraz- 
földi fü megtelepedesenek nyilott ter. Akärminö regen, mar akkor is volt az elö 
vilägnak költözködese ; müködtek termeszeti erök, a melyek segitsegevel az Üj 
talajra növeny magva Es csiräja juthatott, s a melyiknek a hely Es idöjaräs kedve- 
zett, meg is honosodbott. A befüvesedes nem egyszerre, rohamosan, hanem lassacs- 
kän es szälonkent teljesedett, s a hegy es szikla hosszüu ideig kopäron vesztegelt. 
A Bakony hegye a viznel es partmelleknel sokkal regibb leven, flöraja, kivalt a 
meszszikläake, ketsegtelenül ösibb, mint a vize. A geolögia 3-ad koräban mär a mai- 
ı Bextmam: Discours sur la g&ographie des etres vivants. Annal. des sciences natur. V. ser. 
XI. köt. 317. old. 
2 ScHimPER : Palaeont. veget. II. 300. 
3 Firdekes Ösnyom nyelvünkben, hogy a part szö a mai viznek szäraz keretet, de egy- 
szersmind a valaha leapadt hegyoldalt is jelenti. 
