30 zu 
Visszatekintes a szäraz part löräjära. za 
hoz hasonlöbb növenyzetenek kellett lenni. Eleinte keves €s egynemübb növeny 
volt rajta. Mig az ällat (k&söbb az ember) nem sokat järt közte, a keveredes se 
volt nagy. Honnan, mennyifelöl kerülhetett ide az ösidöben üj telepedö esiräja ?! 
Növenygeografiai kapcsok nyomän következtethetjük, hogy az Ösbakonyra, mint 
közben levö täjra, a közel havasokr6l, a mai horvät hegysegröl, a Balkänr6l &s 
keletröl jutott sok elem, a mely vältozatlanül, vagy kisse alakülva videkünk flörä- 
janak ma is kivalö disze &s erdekessege, mint a legregibb sziklän fennmaradt havasi 
ösereklye, de hazank eszaknyugati hegyvidekeröl (Fätra) is bövült a Balatonmellek 
flöräja. Lassankent az erkezö az üj helyen keveredett, tagosult vagy fajilag vegyülve 
ätalakult; az Ösibb törzs megüjhodott. 
A befüvesedest tekintve is tetemesen elterö a bakonyi es a deli part. Aman- 
nak a lejtöin es szikläin egesz mäs, regi vegetati6 virül (123 stb. es 167, old.) a 
deli part jobbadän munkaält, &s ösi typusät vesztette elesegfüvet terem. 
Sok-sok idö telt el, a mig az a sz&p növenyzet összesereglett, a mely Keszt- 
helytöl fel Budapestig ezen az itt-ott megszaggatott dolomit-tersegen virült s a 
melynek keveredeset &s szetfoszladozäsat ma ismerjük. Az ösi vegetatiö mäs €s 
keveredetlenebb volt s a formäjät &s szövetkezeset mär többször vältoztatta. Hiszen 
maga a Balatonmellek geleogiai kutatäsa is azt igazolja, hogy földretegek tüntek 
el, csak itt-ott maradt keves hirmondö belöle. Mennyi ismeretlen növeny került 
vele nyomtalanül a megsemmisüles örvenyebe, elgondolni sem birjuk. Pedig a mai 
vegetatiö leplet az ösmültböl meg a törtenelmi idökböl kellene megalapitani. 
A ma kivalöan ezen a videken, vagy mäs megegyezö növenygeografiai terü- 
leten uralkodö növenyzet jelleme &s Öösi maradeka nyomän härom termeszetes 
csoportot tüntetünk ki, mely itt ösidöknek talän mäs-mäs korszakäban a berezen 
ketsegtelenül honolt &s systematikailag tagosodott. 
Ilyen 1. az ernyösek csalädja, melylyel a melegvideki Araliaceäk (tröpusi mara- 
deka a borostyän) meg a somfafelek is rokonsägban vannak. Egyes ältalänosab- 
ban elterjedt deli vw. delkeleti ernyösen (Zrinia dioica, Tr. Kitarbelu, Peuceda- 
mum cervarium, F.oreoselinum, Seseli glaucum, S. hippomarathrum, Orlaya grandiflora, 
Bupleurum affine, B. üumceum, B. tenuissimum, Smyrnium Kıtaibelt, Physocaulus 
nodosus, a viziek közt a (Zcuta vırosa) kivül Pannonia dolomitos gerinezen ebböl 
az ösi vegetatiöböl emlekoszlopul meg ma is ket bennszülött ernyös maradt, a 
Seseli leucospermum meg a Ferula Sadleriana. Ez az utöbbi a Balatonmellek ala- 
csonyabb regiöjaböl regen, a botanikus tudtän kivül elpusztult, csak a nagyobb 
Pilishegy szikläs helyen, meg a tordai hegyhasadek tetejen maradt fel. Ez az 
elterjedes az erdelyi meszhegyekkel is regi kapcsolatot jelez, ha csak a Zrerwla- 
nak ez a k&t termöhelye mäskep nem fejthetö meg. Mäshonnan ismeretlen. 
2. Jellemzö kort alkottak a keresztesviräguak. Ösi maradeka ma a Draba 
lasiocarpa var. demissorum, mely teljesen havasi termete, belyegei €es alpesi rokon- 
säga ellenere, közel a Balatonhoz (Gyenes) vagy a budai Sashegyen, az Alföld 
töszomszedsägäban terem, tovabbä a Discutella didyma, Arabis hispida, A. arenosa, 
Alyssum Arduini, A. desertorum, a Dentaria trifolia, D. enneaphyllos, Erysimum 
canescens, Sisymbrıum sinapistrum, S. orientale, Cochlearia macrocarpa, Aethionema 
stb.,, csaknem bennszülött füve videkünknek meg Alsö-Ausztriänak, s egyszersmind 
ösi ereklyei a regikoruü krucifera vegetatiönak. 
3. Systematikai gazdag tagosultsägät tekintve nevezetes a rözsarendüek (Ko- 
