x la ki 
172 A Balatonmellek Höor&janak 6skora. 
sales)‘ csoportjia mind hazänkban, mind a Balaton melleken. Többnyire apıo 
s nagyobb bokrok vagy kis fäk, melyek nem csak közel systematikai rokonsägban 
vannak egymässal, hanem földrajzi elterjedesök is jellemzö hazänkban. Kellett idönek 
lenni, a midön a Kosales csoport meg több tagjäval Euröpäban &s hazankban 
virült €s tagosult, ma tetemesen szetoszlott, meg is fogyatkozott, de megsem 
annyira, hogy egykori uralmänak jelleme vegkepen eltünt volna. A Crasswlaceadk 
közül a Sedum Hillebrandu, a ribizketelek közül az egres, a rözsafelek közül szä- 
mos apröbb-nagyobb rözsa, szeder, több Zofentilla, a mandulafelek közül a törpe 
meg a török meggy, több almafele Es vitorläsvirägü kisebb-nagyobb cserje, utöbbiböl 
a zanöt, Genista, mind jellemzö s mäs idö Es klima maradeka. 
A Balaton melleken tehat az Ösidök különbözö szakäban mäs-mäs növeny- 
zet volt. Nemely korszake& taläan nyomtalanül elpusztult, sokeböl egyik-mäsik nap- 
jainkig felmaradt. Es ez a különbözökoru növenymaradek egymässal s a terme- 
szetes üton-mödon nem regiben idekerült ujabb polgärokkal vegyeledett &s igy 
alkotja a mai vegetatiö tarka kevereket. 
XXXI. FEJEZET. 
A BALATONMELLEK FLORAJANAK ÖSKORA. 
A Balaton mellekeröl ösnövenytani anyagunk es bizonyitekunk nincs, de 
meg ha volna is, nagyon bajos annak az idönek növenyszövetkezeset megällapitani, 
a melyböl az öskori maradvany valö. A kövült maradek vagy mäsolat az össze- 
függö flörät, eredeti termöhelyet, hajdani hegyi regiöjat elö nem tünteti. 
A Balatonmellek öskori flöräjara csak a ma itt Elö növenyzetböl tudunk 
visszakövetkeztetni, a mostani flöranak olyan fajaiböl, a melyek ma jellemzöen 
mas flöravidek (havas, Balkän) vezernövenyei is, ügy hogy a Balatonhoz valö szär- 
mazäsukat mäs regibb idöböl magyaräzhatjuk. Az is termeszetes, hogy csak a ma 
ismeretes flöratagjait vehetem figyelembe Euröpänak. Ezen az alapon csaknem tel- 
jesen bizonyos, hogy hazankban s a Balaton melleken a mai flöra kivältkepen ket 
termeszetes flöränak maradeka &s Ujabb alakuläsa, a kavası florde meg a balkanı 
vagyis vısszavonult magyarföldı Nöravideke. 
A mediterrän Nlörät, mint külön tagot egyelöre figyelmen kivül hagyhatjuk, 
kivält azert, mert a mediterran es balkani flöra között lenyeges különbseg nincs. 
Szämos közös kincsök van, de nagyon sok mediterrän növeny a hegyseg felsöbb 
regiöiban, valamint az örökzöld hatäron tuül is tetemesen toväbbra terjed a Balkänon. 
A mediterrän flöra a szerint vältozik, a mint a hegyen fölfele, vagy a kontinensen 
befel& a termöhely mäsforma lesz. Keleti es nyugati reszen mäs-mäs elemekkel 
bövül, az ellenkez6 täjröl mäs-mäs polgär sereglik össze. A mediterrän flöra 
inkäbb a mely tengerpartti videknek örökzöldekkel bövelkedö vegetatiöja. Ha a bal- 
käni meg a mediterrän flöra között ma sincs nagy ’es eles különbseg, következ- 
tetesünk eleg bizonyos, hogy eleinte, midön a növenyfaj szama kevesebb es az 
elterjedese egyenletesebb volt, e mai ket flöra meg ennyire sem különbözött egy- 
mästöl, hanem az egesz egyenletesebb (ösbalkäni flöra) volt, azutän a tengerpart- 
! ENGLER: Syllabus der Vorlesungen, Grosse Ausgabe 1892, 115—25. old. 
