A Balatonmellek Hörajanak öskora. 173 
melleki alacsony, leapadt karimäjän a tröpusi maradekböl, a balkäni meg a havasi 
növenyek leereszkedeseböl es mäs keveredesböl az Euröpa deli partjät körülkoszo- 
ruzo sajätsägos mediterrän flöra tämadt. E flöra kivalö nevezetessegeit, az örökzöld 
fäkat, mint bizonyosan tudjuk, mär a törtenelemnek köszöni, ez is bizonyitja, hogy 
a mai mediterrän flöra Ujabb keletkezes. Az Adria keleti partvideken a balkänibol 
valö alakuläsa annäl lehetsegesebb, mert a növenyzete az olasz mediterrän flöra- 
videketöl ma is jobban különbözik, mint a Balkän felszigetetöl. 
Hogy hazänkböl s a Balatonmellek területeröl az Ösbalkäni (deli) növenyzet 
regebben visszavonult, nem csak az euröpai ösi flöränak inkäbb delre vonuläsäböl, 
hazank klimäjänak szärazabbodäsäb6l, az Öösi szebb vegetatiö elpusztuläsa vagy 
jobban delre huzödäsa nyomän gondolhat6 mäs klimavältozäsböl következtet- 
Jük, hanem abb6l is, a mit Kerner! mäs magyaräzatül emlit. Laibachtol nyu- 
gatra ket magänos hegycsücson a különben csak a Balkänon honos Daphne Bla- 
gayana terem, a szint' oly figyelemre melto Potentilla Car nolicdval, hangak közt, 
nyir- €s fenyöerdök közeleben. Tirolban, Innsbruck havasainak deli lejtöin, keleti 
Astragalus-fa) s a balkäni flöränak mäs jellemzö6 typusai (Astragalus onobrychis, 
Oxytropis pilosa, Dorycnium sericeum, Helianthemum fumanum, Rhamnus sarahls, 
Ostrya carpinifolia)? \epnek meg, köztök az ärva länyhaj (Szipa pennata, St. capıllata) 
is, söt balkäni vezernövenyek gyarmata Alsö-Auszriäban s Csehorszäg &szak- 
nyugati sarkäban is diszlik, tehät a balkäni (pontusi) flöra regibb korban sokkal 
toväbb terjedt nyugat &s &szak fele, mint a mai idöben 
Az ajkai meg a pecsi köszentelep, a mely köz&e a Balaton esik, azt igazolja, 
hogy a tül aDunän mär a mäsodkorban volt jelentekeny vegetatiö, tehät az ekkor 
mär meglevö Bakony hegysegen Ööskori vegetatiönak kellett alakülni. Az volt-e az 
elsö növenye, a mely ezeknek a regi szikläknak ma is vezernövenye? Bajosan. 
De hogy az a vegetatiö, a mely ma kiväldan a Balatonpart meg a föväros hegyei- 
nek meszszikläit takargatja, s mely reszint a sajät es bennszülött fajaival, reszint 
sajätsagos szövetkezetevel kivälöan e videk jelleme, ha nem elsö növenyzete lenne 
is ezeknek az Öösszikläknak, de minden esetre regikorünak kell tartanunk, mert 
mäsutt ismeretlen, a honnan ide juthatott volna. 
A mig a Balatonpart hegysege tetemesen nagyobb volt, mint ma, a mesz- 
havasok növenyzetevel valö összehasonlitäsböl, szämos közös növenyökböl, vala- 
mint a Balatonmelleken ma is ketsegtelen havasi vonäsokböl következtetve. a 
magas r&egi6 növenye olyan lehet, a minöt ma a havasıöl ismerünk. A mai havasi 
vegetatiönak terjedelme, Kerner! velekedese szerint, az Öskorban sokkal nagyobb 
volt, s a miocen idöben a mai havasi növeny nagy resze mär a havason elt.? 
A tröpusi vegetatio ekkor mär vagy nem volt a videken, vagy az alsöbb regiöban 
virult, avagy tünedezö6 felben volt. Erre a hegyseg alsöbb regiöjaban olyan 
növenyzet kezdett megtelepedni &s alakulni, a mind ma a mediterrän videken 
virül. Hatalmas vältozäsnak vagy pusztuläsnak kellett azutän következni, sejthetjük 
abböl, hogy a Sesel leucospermum meg a Ferula Sadleriana (Pilis, Torda) mäsod- 
! Az oszträk-magyar monarchia iräsban, bevezetö kötet 248. old. 
° KERNER: Studien über die Flora der Diluvialzeit in den östlichen Alpen; Sitzungsberichte 
d. kais. Akad. d. Wiss. XCVI. Bd,, 1-te Abth. Wien, 1889, I.-X, Heft, p. 8-9. Az itt cemlitett 
növenyek n&melyike azonban lea szerint könnyen lehet behurczolt, a komlöbükk meg a 
csöves mogyorö (Gmunden) pedig regi ültetes. Nem szabad felednünk, hogy az ember a tört@nelem 
idejeben az eredeti Ösvegetatiöt nagyon össze-visszakeverte. — 3 U. i, 22, old. 
