174 A Balatonmellek flöräjanak Öskora. 
kori meszsziklän, mint mäsutt ismeretlen ernyös kör6, teljes rokonsägbeli meg- 
szakadäsäval fennmaradt, mäsutt elpusztult. A hegyseg alacsonyodäsäval a havasiak 
rösze a Balatonnäl lassankent megsemmistlt, a deli es balkäni fajnak engedett 
helyet. Mäs resze a megmäsült ällapoton gyözedelmeskedve fennmaradt, legfeljebb 
belyegeit nemileg az üj ällapot szerint formaälta. 
Tula Dunän, Dr. SzaB6 Jözser! ällitäsa szerint, a jegkor müködesenek megvan 
a nyoma, s a dombozati viszonyok megfontoläsäb6öl mind aBalaton,mind a Velenczei- 
t6 mellyedmenyet, amott a nyugatroöl meredekebben, itt lankäsabban lenyomulö 
jegtömegek kiväjö hatäsanak tulajdanitja. Hihetöleg erre tämaszkodva mondja 
FArLer KArory, hogy »a Velenczei-tö, a Balaton szinten a glacialis korszaknak 
jellemet viseli magän.«® Ellenben GyörsY ArAapAr? irodalmi tanulmänyai nyomän 
azt mondja, a jegäramläsnak a Bakonyban meg nyomät se födöztek fel, holott e 
hegyseget több geologus nagyon alaposan ätkutatta. PauL es Tierze * szinten ket- 
segbe vonja Pırar Györcy velemenyet, hogy Zägräb melegebb videken, a körül- 
belül 1000 meter magas hegyseg töven a gleccsernek nyoma volna 
Igy a Balatonmellek öskori fHöräja ällapotäröl &s vältozäsäröl nagyon bajos 
valami bizonyosat mondanunk. Amint azonban ältaläban hirdetik, hogy Euröpa 
hegysegeiböl &s növenyzeteböl a jegkorszaknak hatalmas äramläsai sokat elkop- 
tattak &s elpusztitottak, ha ez a Balaton melleket csakugyan nem is Eerintette, ket- 
segtelen, hogy a jegkorszak Eghajlata a jeggel el nem boritott videken is Erez- 
tette a növenyzetre a hatäsät. Hazänk nyugati hosszäban a Veterna-holätöl (Nyugati- 
Fätra) le a Bakonyon ät a Balatonig, a Kalnik &s Budapest közt, s tovabb a flöra 
hasonlithatatlanul szegenyesebb, mint a haza keleti oldalän. Gondolni lehetne, 
hogy ezen az egesz nyugati övön a Bakonyt meg a deli lejtöit is beleertve, a jeg- 
ärnak nagyobb pusztitäsa is hozzäjärult volna a vegetatiö megfogyatkozäsähoz meg 
a hegyseg koptatäsahoz, de egyeb eszrevehetö nyoma a jeg pusztitäsänak regen 
elmosödott (hiäny a 155. old.). A mint azonban a jegkorszak hatäsät hazankban 
sokkal gyengebbnek becsülik, mint eszakon &s nyugaton, a Balaton melleken a 
2-0od es 3-ad korban megalakult ösi flörät nyom nelkül nem semmisithette meg. 
Ha valamely növenycsaläd megteremtödesere, fajainak es genuszainak szet- 
tagozödäsära 6s földrajzi elterjedesere egesz korszak vagy korszakok szüksegesek, 
8 ez a termeszeti idök vegtelensegeböl ki is telik — akkor, hogy csak peldät 
emlitsek, volt idö, a midön a Balatonpartnak s hazänknak mäs megegyezö hegyein 
az ernyösek, mäs idöben vagy a magasabb hegyeknek mäs öven pedig almafele, 
rözsafele, vagy vitorläsvirägü bokrok terjedtek &s tagozödtak, inkäbb nagy masszäjok 
es sereges növesök volt, mint a fajoknak nagyobb szäma &s vältozatossäga, ezert 
a Bakony deli lejtöin, valamint a Pilishegyen maradhatott fenn regi vezernöveny 
&s bennszülött, valamint az Alföldnek meg a környezö erdötlen lejtöknek rözsa- 
fele &s vitorläsvirägu apro cserjeiböl is elegendö, söt az almafelek közül több 
olyan bokor, a mely ma meg a Fätränak meg a Karsztnak meszvideket is jellemzi. 
Minthogy a bakonyi part lejtöinek növenyzete nem jelentektelen-szamü 
ı V,ö. Dr. Szas6 J.: A jegkorszak hatäsa Magyarorszägban, a magyar orvosok Es termeszet- 
vizsgälök Munkälatai XXIII. (1887) 234—35. old. 
2 Termeszettudom. Közlöny 1891., 572. old. 
3 Földrajzi Közlem. 1884., 6. old. 
+ V. ö. Földtani Közlöny, 1891., 13. old, 
