A Balatonmellek florajanak öskora. 1770) 
havasi, delszaki es magyarföldi (balkäni) polgär keveredeseböl alakult, a keveredes 
lassüı s egyenkint valö ujabb bevändorläsböl is gondolhatö. De az ujabb vändor, pl. 
a Balatonnäl az elegendöszämü mälyvafeie, a szep Allum atropurpureum, a Sal- 
via Aethiopis stb., oly jellemzö szövetkezetet sehol sem alkot s az Öskori mara- 
deknak jelleme rajta sehol fel nem ismerhetö ügy, mint az emlitendö ketsegtelen 
regi flöraelemeken, söt mint köbor jöveveny nagyon kiri az eredeti vegetatiöböl. 
Hogy ilyen mäs-mäs korbeli &s mäs-mäs videki növenyzet egy helyre jut- 
hasson, ott fönnmaradhasson &s egy terület talajan osztakozhasson, csak nagyobb 
vältozäs ärän lehetseges; a mediterrän meg a magyarföldi növenyek csakis nagyobb 
geolögiai vältozäs vagy korszak utän telepedhettek meg itt. Söt KERNER-rel szemben, 
hogy ez a beköltözes es betelepedes a jegkorszak elött nem lehetett, merjük 
hinni, hogy jöval a diluvialis (negyedkori) jegkorszak elött megtörtent, s a jeg- 
korszak klimäja a Balaton mellek&n egyaränt rontott mind a härom flöra-ele- 
men. Pax! is azt mondja, hogy a pontusmelleki növenyek mär a harmadkorban a 
Kärpätok magasabb regiöit laktäk. Annäl hatärozottabban ällithatjuk ezt az ala- 
csonyabb Balaton videkeröl. 
Nagyon keves tämasztekunk van, — mondja KErnErR’ — hogy a most &Elö 
növenyeink törtenelmet a diluvialis jegkorszakon tül is követni lehessen. Nemi 
valöszinüseggel ällitja, hogy az elöbbi korszakok valamennyi növenyfaja nem pusz- 
tült el a jegkorszak klima hatäsa alatt, hiszen meg ma is van növenyfaj, pl. a 
Globularia cordifolia meg az Aethionema saxratile, mely a havasi regiö klimäjät ep 
oly jöl el birja viselni, mint a Quarnero tengerpartjäet. 
Kerner-nek ez a közlese mostani ällitäsunk lehetöseget megengedi, söt tämo- 
gatja, tanulmanyunkba pedig azertväg bele, mert az idezte Aethionema saratıle a 
Balaton mellekenek is egyik, talän legösibb vezernövenye. A Globularıa cordıfolia 
a Fätrahegyseg meszszikläin szinten terem, a Balaton melleken hihetöleg mäs 
növenyekkel együtt a nagyobbfokü vältozäsnak €s pusztülasnak esett äldozatäül. 
KernEer-nek a velemenye toväbbä, hogy a balkäani meg a mediterrän flöra 
Tirolig &s Csehorszägig csak a jegkorszak lezajläsa utän telepedhetett be, meg 
pedig sokkal nagyobbhevwü &ghajlat alatt, mint a minöt ezek a keleti es deli pol- 
gärok ma videkünkön Elveznek, mert a nagy nyäri meleget kivanö balkäni es deli 
növenyeknek a jegkorszak klimäja alatt meg az aränylag legkedvezöbb helyen is 
menthetetlenül tönkre kellett volna jutniok. (i. h. 249. old.) — lehet inkabb a 
birodalom magasabb videkere szöl, nem vonatkoztathatjuk szorosan a Balaton 
mellekere. A jegkorszaknak hazänkbeli bizonytalan müködeseböl, de elismert sze- 
lidebb hatäsaböl következtethetjük, hogy a Balatonmellek flöräjan nem annyira 
maga a jegkorszak rontott Es vältoztatott, hanem ma is alkotö elemeinek megte- 
lepedeset &s összevegyeledeset mär a megelöz6 korok fizikai viszonyai hoztäk 
letre. A Balatonpart meg a magyar föväros mäsodkori meszes hegyeinek vezer- 
növenye (184. old.) es bennszülött faja mäs fiatalabb sziklän vagy talajon nem terem, 
tehät regebbkorünak kell tartanunk; a 4-edkori diluvium jegkorszaka elött, bizo- 
nyära mär az Ösmätra delnyugati öven viritott. A Balatonmellek flöräjäanak a multjät 
tehät a negyedkornäl jöval elöbbre vihetjük, meg pedig nem az äsatag növeny- 
maradväny, hanem az összikläk eredeti növenyzete alapjan. 
! Pax NAnpbor: Die Vegetation der Erde, 1898. 244. old. 
? Az oszträk-magyar monarchia iräsban Es k&epben. Bevezetö kötet 250—51. old, 
