nn 
176 A Balatonmellek flörajanak Öskora. 
Ezekutän a regibbkorbeli flöraelemek fönnmaradäsa is arröl tanuskodik, hogy a 
Balaton melleken ha volt is a jegkornak kisebb. vagy tetemesebb hatäsa, az a 
regibbkoru növenyzetet teljesen nemcsak hogy el nem pusztitotta, hanem annak 
a növenyzetnek öskorbeli karaktere is meglehetösen megmaradt. 
Szivesen megengedem, hogy e teren a tapogatödzäasnäl sokkal elöbbre nem 
vagyunk, mert nincs meg a kellö anyag €s bizonyitek, a mely bennünket ezen a 
teren, ältaläban a multban biztosan kalauzolna. Könnyen ellenvethetni tehät, hogy 
a 2-odkori szikläakon most Elö s vele közel egykorünak jelölt vegetatiö nem olyan 
regi. De ekkor kerdezhetem : honnan került ez a jellemzö vegetatiö a mäsodkori 
szikläkra, a melyen kivül ma mäsutt sehol sem terem ? A hogy fentebb mondottam, 
a geolögiai, geografiai, es a florisztikai tenyekkel megegyezöbb, az a KErnErR-nek 
es Pax-nak ! nem e täjra szölö elmelkedeseinel valöbbszinü es kezzel foghatöbb. 
Az a kerdes merül fel ezutän, vajjon a keleti es mediterran polgäarok meg- 
telepedese a Balaton fölött egykorü-e vagy nem? 
A mennyiben a termeszet eröi a növenyek elterjeszteseben folyton müköd- 
tek es müködnek ma is; az els6ö növeny kesz leven, utödjät a magva vagy csi- 
raja kepeben a szel vagy mas hamar elszörta s a szaporodäsät Es tovabb ter- 
jedeset elömozditotta, vagyis a növeny földrajzi elterjedese megkezdödött. 
A termeszet eröi, a szel, madär &s sok mäs ismeretes, vagy ismeretlen szallitö 
közel egy idöben is hozhatott növenycsirät keletröl, delröl, valamint a Balkan 
mind ket oldalänak elter6 növenyzeteböl is a Balaton melle,; de ebböl a tör- 
tenetes keveredesböl, a deli flöran belül külön flöra, mely jellemet korszakokon at 
megörizte, alig alakulhatott, csak lassacskän tarkitotta az Ösvidek növenyzetet. 
Hogy a mediterrän &es balkäni (magyarföldi) flöra egyidöbeli-e, vagy melyik 
elözte meg, illetöleg követte a mäsikat, azert is bajos megmondani, mert a 172. 
old. kifejtettük, hogy a kettö között szoros különbseg nincs, a mai keskeny medi- 
terrän flöra inkäbb a balkäni vagy pontusmelleki flöraterületnek nyugati Es alacsony 
partszegelye. Mediterrän növeny alatt tehät itt kivält olyant ertek, a mely pl. a magyar, 
horvät &es dalmät tengerparton es part közeleben terem, a honnan hozzänk köny- 
nyebben eljuthatott, de a honnan megvan a lassu ätmenetel nem csak a hegyseg 
magassaga, hanem a Balkän felsziget belseje fele is. 
A hazai flöra mai ällapotäböl es termeszetes hatäraiböl, valamıint hazank 
földtani alakuläsaiböl következtetve, a Balaton melleken az alpesi meg a mediterrän 
flöra a diluviumot jöval megelözte es csak ennek a flöräjanak tetemesen meg- 
fogyatkozäsa utän terjedt toväbb itt (a 3-adkor vege fel&) Kelet pusztai vegetatiöja.” 
A Kärpätok öblenek a vize elöbb függött össze Del-Euröpa Földköztengerevel, 
elöbb volt alkalom onnan a növenyeknek hazänkbeli beköltözesere, a mediterrän 
földreteg hazänkban elöbb kepzödött, mint a szarmata földüledek. A mediterrän flörät 
azonban nem a mediterränkorünak nevezett földretegen kepzelem, mert ez a Balaton 
partmelleken nincs is, hanem az eredeti mäsodkori hegysegen, a melyröl kesöbb a 
vizböl fölmerült pontusi földretegre is ätszäarmazhatott. Amit tehät anövenyföldrajzban 
mediterrän növenynek nevezünk, az a mediterränkorü földreteggel nem kapcsolatos, 
a mediterrän növeny nem szoros követöje vagy szülöttje a mediterränkorü földre- 
! Pax NAnnor: Die Vegetation der Erde, 1898, 241—47. old. 
® Pax i. helyenek 246. old. szerint hazänknak delkeleti szelere a mediterrän typusok valö- 
szinüleg a postglacialis idöben telepedtek meg, Ez a velemeny 1. valöszinü, 2. nem szorosan a mi 
videkünkre vonatkozik. 
