A Balatonmellek Hörajäanak öskora. 177 
tegnek, Hihetöleg a Dinara hegylänczainak hatärozottabb fölbukkanäsa a pannoniai 
&s mediterrän tenger között a folytonossägot megszakitotta, s ekkor a Juli-havaso- 
kon, a Karszton, Kapellän, Kalnikon, valamint az Ösbakony deli lejtöin föl egeszen 
Budapestig az illyr, illetöleg mediterrän növenyzet virült, ekkor tehät a Balkan 
felsziget nyugati szelenek flöräja (illyr es mediterrän flöra) tetemesebben terjedt, 
mint ma, eszakkelet fel&e. Kesöbb jobban delre huzödott. 
A geolögus szava szerint hazänkböl kelet fele a Szarmata-tengerhez csak 
azutän nyilt meg a közlekedes.! Ältaläban a mediterrän növenyeket täplälö szikla 
a Balaton melleken geologiailag ösibb &s magasabbra emelkedik, mint a szarmata 
es pontusmelleki földreteg. 
A mint a közlekedes delkelet fele megnyilt, alvidekünk jobban feltöltödött, 
röla a tengerviz elvonült, s mär a Bakony hegysege is tetemesen lealacsonyodbtt, 
erdösege az egykor nagyobb szikläkat szetaprözta, a növenyzet ebböl az üj irany- 
böl is kezdett hazankba seregleni. Ez a keleti v. balkäni flöra a Balatonmellek 
alsöbb regiöjäba Es völgyeibe feszkelödött meß, a mely ma erdötlenül füvesedik.” 
A keleti növenyeknek, legaläbb nagyobb seregüknek tehät ke&söbb lehetett 
megtelepedni a Balaton mell&ken, a mit mär a nagyobb tävolsäg is igazol. A haza 
pusztai növenyzete ma is a Balaton melleken vegzödik. Amennyiben ez megis 
szakadozottabb, &s helyenkent sokkal pusztültabb. mint pl. a föväros környeken, 
okät ügy lätjuk, hogy a Balaton mellett e flöra nyugati hatäränak vege szakad es 
itt, mäs flöravidek kezdeten, a keveredes folytän a hatära mindinkabb elmosödik. 
Nyomös ok az is, hogy a Balatonmellek flöräjät a törtenelem idejeben a kolönia 
es kultüra mär jelentekenyen ätalakitotta, ezert eredetisegeböl sokat veszitett. 
Kelet pusztai flöräjänak a hatära tehät tulajdonkepen a Balaton mellekeröl 
meg vissza nem vonült, hanem gyepszönyegenek virägai közül a keletiebbek 
(Astragalus dasyanthus, A. novus, Amygdalus nana, Cytisus albus, Waldsteinia 
geoides, Centaurea atropurpurea, Achillea coarctata, Dianthus diutinus, Alyssum 
tortuosum, Ferula Sadleriana, Cirsium furiens, stb.) elmaradtak, nyugotiabbak &s 
illyr polgärok szövödtek bel&e (Genista Germanica, G. nervata, Aethionema saxatıle, 
Scilla autumnalis stb.). A pusztai flöra ma is Elne vilägät hazänk területen, ha az äs6, 
kapa es eke nem fogyasztanä. Ez a vegetatio hazänkban a legüjabb. A Balaton 
melleken valö megszaggatottsägät, illetöleg fogyatekossägät mintegy elejen levö 
ide nyomuläsnak nem tekinthetjük, hanem hazanknak szärazabbodäsa nyomän 
pusztulö felben van, s a kultura a törtenelem idejeben sokat rontott rajta. 
A havasokböl, a mediterrän videkröl, valamint a keletröl valö befüvesedest 
erintö magyaräzatunkra megjegyezzük, hogy ez a mäsok szokott magyaräzatäval 
összhangz6, de a kezdet, a növenyzetnek honnan valö kiinduläsa €s szetterjede- 
senek ismerete nelkül positiv bizonyosnak nem mondhatö. Ha az eleinte Euröpät 
boritö egyenletesebb &s tropikus flöra visszavonuläsära tämaszkodunk, a midön a 
hegyseg mäs-mäs levegöregiöjäban mäs-mäs vegetatiö, az alsöban pedig egyenletes 
flöra volt delkelet fel&e; ekkor — ha nem volt tetemes közbeszakadäs — terme- 
szetes, hogy az ellenkezö-iränyü visszavonuläst kell a Balaton melleketöl is föltete- 
leznünk a mediterrän es balkäni flöra fele. Ha azonban a jegkorszak alatt Euröpa 
U Inkey B£ra: Magyarorszäg földtani alakuläsa Es talajkepzödese (Budapest, 1896., különnyo- 
mäs 7. old.), Magyarorszäg földmivelese, kiadja a földmivelesügyi m. k. minister. 1896., 3—22. old 
2 A termeszetvizsgälö jöl tudja, hogy itt a szämitäs &s velemeny elterö lehet, mert vide- 
künk geolögiai multjär6l Öösnövenyekkel diszitett hiteles naptär nincs a kezünkben. 
A Balaton tudom. tanulmänyozAäsänak eredmenyei. II. köt. 2. resz. 2. szakasz. 12 
