178 A Balatonmellek növenyösei. 
flöräjäban, az elöbbi tröpusi eltünedezesen kivül tetemesebb delre vonuläs törtent, 
akkor elöbbi fejtegetesünk, mint Ujra visszavonuläs fölfele, kivält a ma is folytatödö 
keleti bevändorläsra nezve, ervenyet nem vesztette el. A visszavonuläs tulajdonkepen 
szinten csak vändorläs vagy visszavändorläs a termeszetnek örökös vältozäsäban. 
XXXI. FEJEZET. 
A BALATONMELLEK NÖVENYÖSEIPALAEONTOLOGIA NELKÜL. 
Az elö növenyeket közönsegesen nagyreszt egykorüaknak gondoljuk, vagy 
köztök a korbeli különbseget nem nagyon kutatjuk. Legfeljebb az äsatag növeny- 
maradvänynak a korät ismerjük, vagy a növenysystemänak alacsonyabb vagy felsöbb 
foka jelöl regibb vagy fiatalabb kort. A növenypalaeontologiät, különösen a növe- 
nyek &s belyegei korära Es keletkezese körülmenyeire vonatkoz6 reszt, a systema- 
tikäban nem £ertekesitik annyira, a mennyire vele a reszletes morfologiät, talän a 
fajkeletkezest is, megvilägositani lehetne. 
A ma elö sokfele növeny pedig, mely valamely helyet különfele szinevel 
tarkit, meg magok a ketsziküek,sem egykorbeliek, söt bizonyos csalädok a geologiai 
korral pontosan összeegyeztethetök. Päfränyröl, tiszafäröl, nadröl, tölgyröl stb. 
bizonyos, hogy mäs-mäs idöbeli. Lehet mondani, hogy minden nagyobb ällat- &€s 
növenycsoport egy-egy, hogy ügy mondjam, geologiai kornak a kifejezöje vagy 
szülemenye s az egesz növenyorszäg ilyen regibb &s fiatalabb kor növenyeinek 
maradeka es keveredese. A növenyzetnek az egesz földröl valö összesereglese ma 
oly nagy, hogy eredete &s kora szerint szetvälogatni nem könnyü feladat. 
A balatonmelleki növenyregisegek megkülönböztetesekor 1. a növenyorszäg 
rendszere, 2. a növenysereglet, 3. a videk Ööskori szikläja vezerel bennünket. 
1. A termeszetes rendszer szerint a tökeletlenböl fokozatosan tökeletesedö 
s a systemäban feljebb halad6 növenyeknek egymäsutän valö következese meg- 
felel annak a sorozatnak, a melyben az äsatag növenymaradvany kor szerint a 
földböl elöbukkan. Az öspäfränyok pl. regibb földretegböl valök, mint a fiatalabb- 
nak tartott s a systemäban föntebbre helyezett egysziküek. A növenyeknek rend- 
szerbeli összeällitäsa a növenyorszäg kifejlödesenek es szetägazäsänak csalädfäjät 
ällitja elenk s minden alacsonyabb fok regibb korszaknak felel meg, a mint az ös- 
növenyek tudomänya (phytopalaeontologia) bizonyitja. Erröl enumeratiönk täjekoztat. 
2. Becses vezerszäl a növenynek eredeti termöhelyen vizsgälata, kivält vala- 
mely ällandö &s regi helyen valö összesereglese Es törvenyszerü szövetkezese. 
Növenysereglet (consociatio sive frequentia plantarum) alatt ugyanannak vagy 
közel rokon fajnak sereges együttnövdset ertem, valamely termeszetszerü termö- 
helyen. Az ilyen sereglet egyreszt a videk täjkepenek megszabäsähoz is hozzäjärul, 
mäsreszt a növenyviläg elettörteneteböl is bizonyos jelensegnek beszeltetö emleke. 
Eppen az alsöbbrangü, tehät Öösibb növenyek vagy növenycsoportok termöhelyöket 
milliönyi szammal boritjäk el &s mäskorü növenyt magok közt fölvergödni nehezen 
engednek, Ez, mint regi ällandö kapcsolat, kalauzol kutatäsunk közben. ' 
1 A növenygeografia vizi növenyszövetkezeteit ISTVÄNFFI, az I. szakasz 11. stb. old. WARMING 
(Lehrbuch der ökologischen Pflanzengeografie 128-173. old.) munkäjäböl közölte. Mi ezert oda 
utalva, csak a hazai növenyseregletekböl emlitünk peldäkat. 
