A Balatonmellek növenyösei. 179 
Igy van ez a vizben, valamint a szärazon is. 
A Balatonmell&k nädasa, erdeje, tiszapamutja, hinärja stb. mind egy-egy pel- 
däja az Öösidökböl ätszärmazott vegetatiönak. Ilyen a tengeri hinär (59. old.) is. 
A Balaton partjän, pl. Bogläron, gyakran läthatjuk a moszatoknak azt a szö- 
vedeket, a melyet &lö ällapotäban dekanyal-nak, holt Es szäraz ällapotaban Zisza- 
pamut-nak vagy vizi pamut-nak nevezünk. Ilyen a vizi szikläknak zöld moszatkerge is. 
A zuzmök összeseregleseböl eszakon meg a havastetön a Zundra vagy zuzmordt 
tämad. Keveset Revfülöp hegytetejenek tisztäsain lätjuk: Cladonia furcata Hups,., 
Cl. pungens Acu. vezna päzsittal (Ara caryophyllea, Deschampsia flexuosa). 
A mohäk összeseregleseb6l alakult j6 puha zöld mohagyepet ältaläban ismerjük, 
eszakon nedves lundrd-nak is nevezik, a ssdraz zuzmotundrd-val ellentetben. 
Lika soväny kavicsos felföldjet az ölyvpäfräny a csarabbal vegyest ezer meg 
ezer lombjäval boritja el. Aljaznak vele. Az ösvilägban päfränyerdö, a surlökkal 
es korpafüvekkal rokon erdöalkotö fak is eltek. , 
A tobzosak közül a fenyves ma is ismert fenyösereglet, a tiszafa erdeit a 
hagyomäny szerint a törtenelem idejeben irtottäk ki, a boröka a soväny hidegebb 
lejtön ma is alkot terjedelmes derek-formatiöt. 
Bizonyos lejtöt vagy lapos területet, hol a päzsitoknak (sikärfü, elesmosö, 
ärvalänyhaj stb.) csaknem egynemü gyepszönyege, hol meg a säse meg a tözeg- 
csätee szokott boritani. Futö homokon az egynyäri Dromusok, felig-meddig kötöttön 
tömerdek Zestuca vaginata (Siöfok, Csepelsziget) szokott összeseregleni. A bakonyi 
lejtön bukkanunk meg kisebb-nagyobb bäntatlan területre, a melyen az oroszlän- 
haj (Szpa capillata) mint szep szöke hajzat vagy oroszlänsöreny hullämzik. A 
Triglochin-mezöt läasd a 125. old. (V. ö. 33—34. old.) 
A buüza, rozs, zab €s ärpa, ha egyenkent Es elszörva nö, nem Ösztönözte, 
meg nem tanftotta volna az embert a földmüvelesre es a gabonatermelesre. Ezek 
a ma vadon ismeretlen termesztett gabonanövenyeink bizonyosan seregesen nöttek, 
igy mutattäk be hasznukat az embernek, hogy aztän munkäja ärän nemesitse. 
Az ällö viz felszinet a bekalencse, mint zöld födel egeszen elborithatja. 
Tärsas növenyek csoportja a Balaton lejtöin a messzire särgallö Cylisus 
Austriacus alacsony cseplyeje, a tömerdek vasviräg pirosläsa, az Orlaya grandiflora 
feherlese, a viz mellett a mentäk, a leapadt helyen az /nula Britannica, a keserü- 
füvek, a farkasnyil, Füred lesöpört szäraz legelöjen az Zuphorbia Pannonica nevü 
kutyatej, Siöfok szäraz helyein az Zuphorbia Gerardiana, homokjän a szamärkenyer 
vagy forgäcsbirka, tanya körül a csalän, az ökörfarkkörö, häz körül a sok laboda 
(Atriplex €s Chenopodium), ütszelen a honossägot hazudö delamerikai szerbtövis. 
Ezeket es mäs ilyen növenyeket ältaläban höditöknak (Ylantae expugnantes) 
nevezhetjük. Rendkivül szaporäk. Rövid idö alatt tömentelenül, csaknem hihetet- 
lenül gyarapodnak s kivält üres vagy leapadt nagy terseget nagyon hamar benepe- 
sitenek. Legtöbbjenek a geologiai megjeleneset (moszat, moha, päfräny, egyszikü 
stb.) is megällapithatjuk, tehät a növenyzetnek meglehetös ösi eletmödjaät tärjäak elenk. 
Eleinte, ezeknek az ösibb (moha, fenyves, egyszikü stb.) növenyeknek keletke- 
zesekor kevesebb volt a növenycsoport meg a növenyfaj, mint ma, a növenyek 
systemäja akkor meg szinten szükebb-terjedelmü volt. Lehet, hogy akkoräban a 
termöhely is kevesebb &s egyszerübb volt,akevesebb faj höditäsa el& sem mäs növeny, 
sem a termeszet sok €s nagy akadälyt nem görditett, tehät a höditö növenyek eleinte 
12* 
