180 A Balatonmellek növenyösei. 
egymagok seregesen £€s egyenletesebben terjeszkedhettek szet. Ezt a regi sajät- 
sägukat, regi tärsas szövetkezesöket mäig megöriztek. Hogy tämadt az elsö virägz6 
növeny, hogy alakult az elsö növenyszövetkezet, nem bizonyithatjuk, de a regi 
tärsas &eletmöd bizonyos regikorü növenyekröl biztosan következtethetö. A regi- 
korü, kevesebbfajü növenynek nagy masszäjäval kellett höditani; oly eletküzdelem, 
a mind ma szämtalan növenyharczos közt hevesen folytatödik, akkor a keves faj 
között ki nem üthetett. A hol reszkövetelö, feltartöztatö nincs, ott a höditö terje- 
dett s terjed ma, kedvezö helyen akadäly nelkül akärmely növeny is. 
A sereges együttnöves, a növenyzetnek tärsas egynemüsege tehät eredeti ösi 
ällapot, melybe kesöbb, a növenycsoportok Es fajok szaporodtäval s a termöhely 
vältozatosabbodäsäval lassankent mäs fajok keveredtek, területet höditva jobban 
elhatalmasodtak, az eredeti polgärt a maga helyen többe-kevesbbe korlätoztäk vagy 
felre szoritottäk s a vegetati6 lassankent mindig tarkäbb lett. Ma egy szep viragos 
reten vagy hegylejtön szämtalan fajt olvashatunk össze, de köztök bizonyos ural- 
kodöbbak, mint regiebb odavalök megis fölismerhetök. 
3. A mely növeny ma akärhol, akärmind földben Es Eghajlat alatt megterem, 
söt gyakori, annak regisege szämitäsba nem jöhet. Gyakran az alluviumot követi 
s minthogy keresztlevelet megszereznünk lehetetlen, az ilyet folyö korunk növe- 
nyenek kell tekintenünk (Zrzgeron Canadensis, Oenothera biennis, szerbtövis, päsz- 
tortäska). De a mely növeny akärhol meg nem terem, a melyiknek nincs alkal- 
mas szethurczolöja, olyan helyen &l, a honnan szet nem hurczolödhatik (havas), 
vagy mäs szükebb elterjedese van, vagy a melyik bizonyos megegyezö, de tävolabb 
helyen is nö, mint a Senecio umbrosus a Velebiten, a Fäträban Es Lucski körül; 
az ilyennek, mind a korät, mind az elterjedeset nagyobb figyelemre kell meltat- 
nunk s a geografiai &s geolögiai szärmazäsät kell kutatnunk. 
Ugyanilyen figyelmet erdemelnek a szikläk növenyei is. A sziklänak közön- 
segesen ismerjük a korät. Növenyei között ugyan lehet üjabb odahurczoläs, de ha 
az ilyent a szikla ösjogos polgäraitöl övatosan megkülönböztetjük, az odaval6ö 
ösjogos polgärok korszakät, ha nem is teljes bizonyossäggal, de a szikläeval körül- 
beltl egykorünak mondhatjuk. A mely növeny csak a szerpentinen, mäsodkorü 
meszen maradt fenn s a mely e szikläkon kivül mäs szikläan meg nem terem, arröl 
föltetelezhetjük, hogy sziklajaval együtt valamely regibb kornak eletküzdelmeböl 
menekült meg. Ez a palaeontologiäval sincs ellentetben, mert a mäsod-, harmad- 
es negyedkor növenyei a maihoz mär tetemesen közeledtek, vagy vele teljesen 
megegyezök voltak. A fönnmaradäs systematikai tekintetben is annäl nevezete- 
sebb, mert a fönnmaradtak közt belsö rokonsäg van, egy csalädba tartoznak (alma- 
felek, ernyösek, rözsafelek, vitorläsvirägüuak), tehät nem gondolhatjuk, hogy idönkint 
összevändoroltak volna ide, hanem keletkezesök centrumäban vagy hozzä közel 
tagozödtak szet. Mäs köbor, azaz sokfele talajon megtermö növenyröl ezt nem 
allithatjuk, kivält ha mindegyik mäs csalädböl valö. A balatonmelleki sziklak közül 
a mesz növenyzetet ily regisegnek kell tekintenünk, mär azert is, mert bennszülöttjei, 
azaz mäsutt ismeretlen jellemzöi is vannak. 
Nagyon elejen vagyunk meg, hogy a növenyzetnek biologiai magatartäsaböl 
a mültra nezve következtetest vonjunk, pedig a hogy a növeny a mültböl fenn- 
maradt, ep ügy az &£letviszonyaiböl is kellett reszletnek visszamaradni, a miböl 
kivält a muült klimäjara visszakövetkeztethetni lehet. Nagyon figyelemre melt6, hogy 
a hagymäs liliomvirägü növenyek. virägzäsät, a hazai säfranyt is ide Ertve, forrö 
