A Balatonmellek geolögiaja s talajänak Összefüggese a növenyzettel. 181 
evszak kette szakitja: resze tavaszkor, mäsik Ööszkor virit (Sezlla autumnalıs), pedig 
eredetileg egy csaläd növenyei virägzäsaban ilyen nagy szakadäs nevezetesebb 
klimai vältozäs nelkül nem lehetett. A Siernbergia meg a kikerics fejlödese mene- 
telet pedig az evszakvältozäs ügy akasztotta meg, hogy öszi virägzäsa utän a levele 
meg a termese csak jövö tavaszra keszülhet el. Az öszkor csiräz6 ketnyäriak elet- 
folyäsät a tel szakitotta ketfele. 
XXXIN. FEJEZET. 
A BALATONMELLEK GEOLÖGIAJA S TALAJANAK 
ÖSSZEFÜGGESE A NÖVENYZETTEL. 
E kerdes fejtegetese erdek&böl nagyon szükseges lenne, hogy a föld alaku- 
läsanak törtenetebe, a geologia multjäba meg elöbbre €s biztosabbra tudnänk 
visszatekinteni, mint a mennyire a geologus igmerete most terjed, mert ekkor a 
hegysegek keletkezesevel, a tengernek hazänk területeröl valö elvonuläsäval lät- 
nänk flöräanknak positiv keletkezeset es megalakuläsät, azt, a mit most hypothesis- 
böl vagy visszakövetkeztetesböl hezagosan ismerünk. A növenygeografusnak is 
összhangz6an a geologus nyomäban kell haladnia, de nekünk meg annyi elömun- 
kälatunk es kesz eredmenyünk nincs. A mennyivel lehetett, iparkodtunk legaläbb 
a toväbbhaladäs ütjät egyengetni. A fejtegetes alapjaül — dr. Löczy Lasos szives 
közlese alapjan — legelöször rövid pillantäst vetünk a Balatonmellck talajänak 
geologiai egymäsutänjära, a legregibb kortöl kezdve a mai legüjabb kor fele. 
A geologiai szämitäs szerint a Balatonmellek talaja a legfiatalabb palaeozoos 
systemäval kezdödik, s a sorrend szerint a következö: 
palaeozoos Era a) a permi systema agyagpaläja &s veres homokköve; 
(elsödkor) r az alsö triasz homokköve, märgäja es dolomitja ; 
eos era c) a közepsö triasz dolomitja &s meszköve; 
(mäsodkor) d) a felsö »  meszköve; 
ea » »  dolomitja. 
f) a mioczen cerithium-mesz vagy neogen szarmata-emelet; ! 
g) a kecskeköröm- avagy Congeria-emelet (agyag €s homok, 
edesvizi meszkö) vagy neogen pontusi emelet, foszlänyok- 
kal, 150-—250 meternyire emelkedik a deli lejtökön; 
A Congeria ungula caprae MÜNSTER kecskeköröm nevü s a Balaton 
hullämätöl a partböl kimosott &s lekoptatott teknöivel.? 
kenozoos Era h) a bazalt. 
(names, negyed- \;) diluviälis vagy negyedkori kepzödmenyek (homok, kavics, 
RO) murva es lösz) foltonkent a bakonyi parton <€s. mint 
összefügg6ö lepel a somogyi halmokon, melyek belsejet 
a pontusi retegek alkotjäk. 
k) az. alluviälis vagyis a jelenkor szakbeli lerakodäsok: a sedmel- 
leki iszap €&s murva, a deli part homokturzäsa, a kis bala- 
toni es a zalavölgyi berkek tözegläpja es mocsärföldje. 
! A mediterrän földreteg csak a Bakony &szaki reszen es Sümeg környeken van, 
> A C. Balaronica Parrscu vekonyhgjü teknöiböl nem lesz kecskeköröm (Löczy levelb.). 
