182 A Balatonmellek geolögiaja s talajanak Összefüggese a növenyzettel. 
Permi &s triaszbeli földreteg csakis a bakonyi parton van; ez itt a legregibb 
geolögiai formatiö. Talän a fiatalabb mezozoos (mäsodkori) periodusok (jura Es 
kreta) alatt mär hegyseg emelkedett itt. A mediterrän, szarmata meg a pontusi 
földleraködäsok a harmadkorban mär e körül a meszkö es dolomit alkotta öshegy- 
seg körül kepzödtek. A veszpremi fennlapälyt meg a keszthelyi hegyeket ilyen 
szikla alkotja. Tulajdonkepen a dolomit is csak magnesia-tartalmü meszkö 50— 
60°%/, CaCO, tartalommal. Ennek a földtanilag különben nem nagyon különbözö 
ket sziklänak &s sziklatördeleknek sajät flöräja van, de annyira megegyezö, hogy 
külön me&sz es dolomit növenyeröl szö6 sem lehet, a botanikus mind a kettöt inkäbb 
csak meszesföldi növeny-nek vagy a mesz flordjd-nak mondja. Ez a hegyseg korära 
meg a szikläja minösegere nezve a budai hegyseg, a Pilis, Grerecse, a Bakony meg 
a Vertes dolomitjäval meg a meszkövevel megegyezö. Epen azert ennek a meszes 
videknek flöräjäban sok, bizonyära az Ösidöböl visszamaradt faji megegyezes vagy 
növenygeografiai hasonlösäg van. Balaton-Almädi majorjätöl Füredig permi, a veres 
homokkö meg agyagpala van a t6 partjän €s a partmellek terrasszain, Aszöfötöl 
Udvariig az alsö triasz dolomitja, Szepezdtöl, illetöleg Zänkätöl az äbrahämi hegyig 
es Köves-Källäig a permi vörös homokkö kerül a felszinre. Ezeknek sajät növeny- 
zete nincs. 
A harmadkori cerithium-mesz Akali es Udvari között, Szepezd &s Zänka 
között, vegre Tapolcza körül van. 
A pontusi vagy kongeriäs, füldemelet alkotja a Balaton magas partjät Balaton- 
Almäditöl Kenesen ät a deli parton, toväbbä a keletin Keszthelyig, söt Vanyarczig, 
valamint a szigligeti öbölben is Meszes-Györöktöl az äbrahami szöllökig. Foltjait 
B.-Füred körül es Udvarinäl is lelni. Ez a reteg azert is nevezetes, mert e harmad- 
kori agyagon es homokon tör ät legtöbb helyen a bazalt (Badacsony, Szt-György- 
hegy, Szigliget vära, Csobäncz stb.), s ezen a földretegen nyugszik. 
Tihany felszigete pontusi agyagböl, bazalt-tufäböl, Eedesvizi me&szköböl es edes- 
vizi kvarczböl äll. A Badacsonyon, Szt.-Györgyhegyen a bazalt csak 350370 
meter magassägban kezdödik. 
A Balaton magas partja Gamaszätöl Fok-Szabadi fele, Siöfokig €s Szän- 
tödig diluviälis-eredetü. Diluvium van tovabbä Szemes, Lölle €s Boglär dombjain, 
nemkülönben B.-Szt-György meg Komärväros hegyhätjain. Homok €s särga föld 
(lösz) a diluvium talaja, a mely a somogy- €s zalamegyei halmokat, mint a hö 
elboritja, pl. Fenek &s Zala-Apäti körül. A bakonyi parton egyedül a helysegek 
mögött emelkedö hegyek meredek aljän, az erdök-aljai regi szöllökben van dilu- 
vium (lösz) es a bakonyi völgyek nyiläsäban regi diluvialis kavics. 
A jelen kor lerakodäsa, vagyis az alluvium leginkabb beleväg a növenytanba 
Ilyen az ingoväny, a berek vagy nädas sikja, a tözeg, a sed (csermely) melleke. 
Alluviälis a vizmelleki homokgät az egesz deli part vonalan. 
Inkäbb geografiai tagozödäsnak felel meg az öt regiö, a melyet Löczy a Föld- 
rajzi Közlemenyek 1894. evfolyamänak 127-—130. old. ismertet. 
Az elsö, a Balatonfelvidek Keszthely szigetjevel, mint homokkö-, mesz- &s 
dolomitszerkezetti hegyvidek a permi &s triasz (palaeozoos &s mezozoos), ältaläban 
mäsodkori lerakodäsoknak felel meg. 
Mäsodik tag a deli parton a Si6 es Zala vize között (Keszthelytöl Füzföig) 
a harmadkori halmok ; pontusi emelet alkotja. Szäntott-vetett vagy mäskepen 
munkält videk. Közönseges növenyzete keverekeben alig van valami jellemzö6. 
