A Balatonmellek geolögiäja s talajanak összefüggese a növenyzettel. 183 
Harmadik tag a Mezöföld a Zamärditöl Keneseig emelkedö, a Balaton kimarta 
magas partfal, melynek aljän a pontusi agyag &s homok bukkan elö. 
Negyedik tag a legfiatalabb harmadkori bazalt. 
Az ötödik regi6 Tihany felszigete, valamint a regi földvärakkal koronäzott 
bogläri es fonysdi, reszben bazaltanyagü hegy, mely ügyszölvan a viz tükreböl 
emelkedik fel. Ez a Balaton szigetsege; nagyobb resze pontusmelleki homok Es agyag. 
E geologiai sorozat szerint a Balatonpart öskori növenyzetet, kövület &s kö- 
mäsolat hiän, megfelelö mödon ismertetni nem lehet. De a növenyek palaeontolo- 
giäjäval röviden ättekintjük azt a vegetatiöt, a mely Euröpäban, kivält a ma itt 
elök rokonsägäböl, abban az idöben mäsutt a föld kerget boritotta, hogy elgon- 
dolhassuk, mi teremhetett volna akkoräban a Balaton melleken. 
A mäsodkor növenyei, a minök a Balaton melleken ma is elnek, a palrä- 
nyok, csaknem mai-nagysägü surlöfüvek, fenyöfelek &s tiszafafelek, nehäny egy- 
szikü fü es hüsos gomba. A viz partjät ekkor mär buzogänyosok, hinärfelek, säsfelek, 
s a fedö näd környezte. A kreta korszakäban az elsö ketszikü lombos fak tünnek 
elö: ösdiöfa, ösjuhar (Faglandıtes, Acerites), ösegerfa (Alnites), ösgyertyänfa (Carpı- 
en füzbokrokkal. Nem ällitom, hogy ez mind ketsegtelenül egyenes öse a 
Balatonmellek mai vegetatiöjänak, de ilyen nöhetett itt is a hegyen. Minö regi 
nemely növenyünk, szinten ebböl itelhetjük meg. Nem nagyszamü surlöfüvünk &s 
päfränyunk e kor növenyzetenek törpesege, a Bakony tiszafäja pedig ez idönek 
ösi maradvänya. 
A harmadkorszakban a ketszikti lombos fäk a kriptogamäkkal meg a cycadeäk- 
kal szälnak versenyre, s a növenyzet egeszen a maihoz hasonlövä kezd alakulni, 
tehät a mai növenyzetnek mintegy itt kezdödik az östypusa. Ismeretes mär a 
diöfa, härsfa, bükk, gyertyänfa, nyirfa, egerfa, tölgy, szilfa, nyärfa, füzfa, mogyoröfa, 
juhar, korällszil (Celtis), komlöbükk (Ostrya), a borostyän, Lonicera, a Viburnum, 
iszalag, sok hüvelyes &s feszkes, a kecskeräg6- €s kutyafafelek, almafele (naspolya), 
Primus. söt a Potamogeton, Vallisneria, tünderrözsa, nädfele päzsitkörök (näd, 
gyekeny, Cyperacea), /ris, s a gyarapodö päzsitok rette kezdenek tömörtülni. Az 
akkorbeli szöllötö a maitöl alig különbözd. 
A negyedkorban vagyis a diluvium idejeben a növenyzet a mai fele toväbb 
alakul €s toväbb tagozödik. A keresztes &s sima fenyö (Abies abies et A. picea) 
a repafenyö, tiszafa, mogyoröfa, a feher nyirfa, hegyi juharfa, gyertyänfa, szilfa, 
härsfa, füzfa, lombvältö tölgyek, varjütövis, näd, habrözsa &s tünderrözsa, s a gim- 
nyelv (Scolopendrium) tenyeszese a mostani klimära enged következtetni. A be- 
következö jegäromläs azonban a növenyzetet nagyon megrongälta, delrebb vonulni 
kenyszerftette, de az elöbbi egynemüseget is jobban me 
kezeset is elömozditotta. 
Ha a Balatonmellek 6skori flöräjät palaeontologiai alapon nem ismerjük is, 
gzavarta, s a flöratag kelet- 
megis annyi vilägos, hogy korszakonkent es a hegyek szikläi minösegevel együtt 
alakult meg, azert idönkent az Ös-Balatonmellek flöräjaban is tetemes vältozäs Es 
különbseg ällott be, de az egyes kor &s sziklanem növenyzete a mäsiketöl meg- 
lehetös elzärködzott maradt. 
Mielött a diluviälis Balaton keletkezett, nemcsak Alföldünk s a mai Balaton 
helyen levö egykori pontusi tenger növenyzete pusztult el teljesen &s temetödött 
be ahegyröl lesodort földbe, hanem az Öösparton ds szigeten is szämtalan növenygene- 
ratiö semmisült meg, az is, melynek az egykor elö kecskeköröm (Congeria-kagylö) 
