184 A Balatonmellek geolögiäja s talajanak Összefüggese a növenyzettel. 
volt a kortärsa. Mint gyengebb-szervezetü vizi füveknek, melyeknek most systema- 
tikai rokonsäga meg van szakadva, a földön, a földben is könnyen nyoma veszett, 
csak a siöfoki partban leltek nemi maradvänyät. De ezekböl mär az utökor se 
fog sokkal többet földeriteni. A sikerebb viz vagy az Öspart Es ösläp kemenyebb- 
szervezetü es rostos növenyeinek szervetlenedett maradeka a tözeg; nagyobbreszt 
az egyszikli füvekböl es körökböl alakult. Ennek reszletes tanulmänya a Balaton 
multjära bizonyosan vetne meg nemi vilägot. 
Az ellenben bizonyos, hogy a midön a diluviälis tönak Es vizenyös partjä- 
nak a mai vagy a maihoz hasonlö növenyzete alakulni kezdett, mär akkor a kör- 
nyezö hegyen epochäk növenyzete viritott el, akkor a mai vegetatiö egyes faj 
kivetelevel mar megvolt es fajilag kialakult vagy megüjult. A nedves parton 
kivält az egysziküi füvek tulnyomösäga vehetö Eszre, melyek nagyon hosszü elet- 
küzdelmet vivtak itt ki fölmaradäsuk erdekeböl. Ketsegtelenül ök meg a päfränyok 
itt a nedvesebb partnak a legösibb növenyei, reszben valöszinüleg meg a pontusi 
tenger mellekenek füvei is. 
De az egyszikü füvekböl a vizszinttöl feljebb szärazi növenyek (päzsit-, säs- 
felek), s a kiväldan itt termö fäkböl es endemikus füvekböl következtetve, a hegy 
magasabb regiöiban mäs szärazteri növenyek is tämadtak, vagy mäsutt keletkezven 
ide jutottak. 
A Balatonmell&k befüvesedese bizonyara mär a fanerogam növenyek, az egy- 
szikiek idejeben törtent meg, j6val a t6 keletkezese elött. Lent az egysziküek 
kevesbbe vältoztak, a hegynek különbözö regiöiban a ketsziküek jobban tagozöd- 
tak. A hegy növenyzete regibb, mert a part a tenger utän füvesedett. 
A Balaton-felvidek szikläin termö regibb-idöbeli növeny, mint pl. az Aethio- 
nema, az Artemisia saxatilis, Thalictrum maius, Seseli leucospermum, a Scılla 
autumnalis, Sternbergia vagy a Badacsony szikläit bösegesen elboritö Alyssum 
Arduini stb, a deli, keleti vagy nyugati parton, ältaläban a fiatalabb partmelleken 
meg nem terem; viszont a vizenyös part füve csak a hegyseg völgyeinek nyirkos 
talajan nö meg, nem a szikläs szäraz helyen. Azonban e termöhelybeli osztakozä- 
son kivül, mely akärhol, mäsutt is megvan, a Balatonmellek növenyzete a talaj 
szerint nem nagy mertekben vältozik. A meszhegyseg növenyzete termeszetesen 
meröben különböz6 es egeszen eredeti, a kemeny bazalte is innen ered. 
A mäsodkori me&sz- es dolomitszikläknak hatärozottan önällö növenyzete van, 
olyan, a mind mäsutt csak a Balatonmellek lejtöivel egykorü es szerkezetileg 
egyezö szikläin (Budapest, Vertes stb. Horvätorszäg meszszikläin) virül. Ez a mesz 
ösi növenyzete s hazänk flöraterületeinek egyik legregiebbike &s legerdekesebbike. 
Ez a sajätsägos flöra a kivälö magyarföldi növenyzet, a magyar flöravidek jellemzö 
öve. Itt nyilatkozik a magyar €s balatonmelleki flöra, a havas videken meg a 
homokon kivül, legnagyobb eredetisegeben. 
A pontusi földretegek nemely helyen a vegetatiö kisebb-nagyobb darabon 
bäntatlan, s majd az oroszlänhaj (Stıpa capillata) feheres szälai, majd a Cytisus 
Austriacus meg a Taraxacum serolinum särga viräggombja, az Orlaya grandıflora 
feher ernyöi, a vasviräg lilapiros virägsugarai tarkitjäk. E Cyzisus (zanöt), Tararacum 
meg az oroszlänhaj a pontusi, harmadkori talajnak annyira jellemzöje, hogy ezt 
mär tävolabbröl is megismerteti. A hol ök nönek, ketsegtelen pontusi emeletböl 
valö a termöföld. A hagymäs es gumös növeny (Sternbergia, Allıum moschatum, 
