A Balatonmellek geolögiäja s talajanak Összefüggese a növenyzettel. 185 
Scılla autumnalıs, Ranunculus Illyricus, R. bulbosus, Orchis mihtarıs) €&s mäs kos- 
bor kivälöan a pontusi talajban gyökeredzik. 
A pontusi földemelet talajanak kivalöbb füve toväbbä a Crupina, Vaccaria, Dictamnus, 
Linosyris, Bupleurum falcatum, B. aftine, B. iunceum, Crepis pulchra, C. rhoeadifolia, Valerianella 
hamata, Adonis vernalis, Malva alcea, Erodium ciconium, Erysimum canescens, Fumaria prehensilis, 
Achillea Neilreichii, Campanula Sibirica, C. Ruthenica, Astragalus onobrychis, Vinca herbacea, Me- 
landrium noctiflorum, Reseda phyteuma, Anthemis Austriaca, A. Ruthenica, Galium Pedemonta- 
num, Salvia Austriaca, Ajuga chamaepytis, Potentilla pilosa var. auriflora, Peucedanum oreoseli- 
num es sok mäs keleti fü, läsd a XLII. fejez. 
A pontusi kong£riäs retegek meg a diluviälis part növenyzeteben van különb- 
seg, amaz gazdagabb &s vältozatosabb, de szintügy mint Tihany felszigeten, Bog- 
lär es Fonyöd hegyen, a növenyzet keveredettsege es nem nagyfokü különbsege 
inkäbb függ a helyi viszonyoktöl, a termöhelytöl, a magassägtöl, vagy a kevere- 
dest elösegitö mäs törtenetes vagy termeszeti oktöl, mint Epen csak a különbözö 
korbeli földnek hatäsätöl a növenyzetre. A növenyzetet täplalö termöreteg, a har- 
mad- es negyedkori földretegen keveredett s a növeny, ha egyszer a magva oda 
juthatott, mind az egyiken, mind a mäsikon megleli, ki tudja vonni s ät tudja sajätitani 
magänak belöle a mi szükseges. Söt a Hieracium Balatonense, talän fajvegyülek, Siöfok 
alluvialis partjän, B.-Füred szikläs hegyein, valamint a veszpremi hegysikon, a #. 
echioides stb. Füred es Tihany hegyein, valamint Fonyöd mezejen stb. is megterem. 
Különben a pontusi, szarmata, diluviälis &s reszben az alluviälis földretegek 
területe jobbadän munkaält föld vagy legeltetett mezö. Növenyzete nagyon kevere- 
dett, semmi olyan geografiai jelleme nincs, a melyet a föld geologiai minösegeböl 
es koräböl lchetne megmagyaräzni. Az eke meg a kapa a növenyzet eredetiseget 
kiirtotta vagy megritkitotta. Most a füsege mindenfelöl összehurczolödott gyim- 
gyom, giz-gaz es mäs közönseges ubiquista vagy köbor összesereglese es keveredese 
a parlagon, vetemeny közt Es elhagyott földön. A föld rendes termeke az az äldäs, 
a melyet belöle a szorgalmas nep färasztö munkäja äran hüz. Bäntatlan földdarab 
regibb növenyzetevel keves Es kicsi. 
Az alluvium szaraz földjet reszint szinten munkäljak. A friss nedves vagy 
szikkadtabb partmelleki alluvialis talajon, a nädast kiveve, közönsegesebb füvek 
növenygeografiai jellem nelkül keverednek, jobban csak a komokturzas meg a sos- 
föld füvenek jelleme ismertszik föl. Az alluviumhoz szämitott több mäs hely vizes, 
nem munkälhatö, sajät termöhelyein külön növenyszövetkezet (formatio) fejlödött 
ki. Ilyen a nedves, sösnedves part (114. es 147. old), ahomokturzäs, a sed melleke 
(119. old), a nadas (126. old.), ingoväny, a tözeges ret (130. old.) stb. 
XXXIV. FEJEZET. 
A FLÖRA VALTOZASA A HEGYSEG KOPASAVAL. 
Valamely nagyobb hegysegben, a növenyzet megalakuläsänak &s toväbbi väl- 
tozasanak megtudasäert kellö figyelemre kell meltatnunk a többi közt a hegyseg 
geolögiai korät, alakulasät Es szikläinak minöseget. De ügyelnünk kell a hegysegnek 
legaläbb nagyobb valtozäsaira, ınert minden ilyen a növenyzet &letere is döntö 
volt. A növenyzet a hegy valtozäsaival lassankent, de vegre tetemesen mödosult, 
