186 A fora vältozäsa a hegyseg kopäasäval. 
s mai ottlete e sok, de reszben ismeretlen vältozäs eredmenye. A flöra sorsära a 
sok közüil a hegykopäs vagy letarlödäs (denudatio)! a nevezetesebb. 
Valamely hegysäg, pl. a Bakony magassäga, alakja, valamint az eredeti növeny- 
zete öröktöl fogva nem az &s olyan a mind most. Az elsö miocen tengernek 
Szerbiän, hazankon es Ausztriän valö terjedese elött aBakony a deli meszalpokkal 
volt kapesolatban. Köszeg es Fürstenfeld között magasabb hegyek emelkedtek, s 
alpesi flöra boritotta.” A mediterrän idöben a Balatonmelleken, söt talän ennek a 
helyen is nagymagassägü hegyseg lehetett, s ennek az idönek a vegen, az also 
miocenban, a magyar Alföld lesüllyedesevel együtt melyedhetett alä (Löczy level- 
beli tudösitäsa. 1893. aug. 24.) A nagymerteküi leraködäsokböl itelve, a diluvium 
idejeben a hegyseg jöval magasabb, a foly6 nagyobb €s erösebb lehetett, az 
eghajlat pedig bizonyosan nälunk is hidegebb €s nedvesebb volt, mint ma, mondja 
InkEy i. h. 12. old.? A termeszetben, a növeny es növenyzet alakuläsaban lassü, 
de örökös es szakadatlan vältozäs uralkodik. A hegynek mindenfele alakuläsa es 
vältozäsa a befödözött flöra megalakuläsära, fennmaradäsära avagy megvältozasära 
sokat hatott. A föld talaja sem ällandö. A termö földet a termeszeti erök, kivält a 
viz szerteszet hurczoljäk Egyik helyen a felsöbb reteget ragadja el, mäsutt a felsöt 
takarja el vele, mäskor különböz6 reteg földjet sodorja magäval. A földdel együtt 
a csira is üj helyre jut, eltemetödik, csiräzhatik, virägozhatik, vagy € nelkül. meg- 
semmisül, ältaläban veve az ily kelletlen üton nagyon különbözö sorsra juthat. 
A hegysegnek az a termö földje, a melyben a legelsö virägai kicsiräztak, ma mär 
alig van eredeti helyen, se nem az az eredeti növenye, melyet most a leghozzäfer- 
hetetlenebb helyen is fölkereshetünk es ott jellemzönek vagy akär bennszülöttnek 
sondolunk. Hovä lett a hegynek eredeti elsö magassäga, az elsö viraga ? 
Az idö vasfoga (esö, legkör, fagy stb.) a hegyet keletkezesenek kezdetetöl 
fogva emeszti, a sziklät mällasztja, a vihar, zäpor, a rohanö viz stb a term6 földreteg 
legfelsö szinet a hegytetöröl lesodorja. Ezredeken es milliökon keresztül ez a 
lassucska, evenkent, söt szäzadokon keresztül föl sem tetszö müködes es valtozas 
eredmenye vegre nagyra nött, a hegy tetemesen kisebb lett, de vele a növenyzete 
is lassacskän együtt vältozott. A növenyzet tehät, mint földünknek legfelsöbb taka- 
röja, a hegyseggel együtt nagyon alä van vetve az elhurczoläsnak, ätalakuläsnak, 
söt a teljes elpusztuläsnak is. 
Az ösibb hegyek aljäban es csücsän, a levegönek mäs-mäs regiöjaban, Dizo- 
nyosan merevebb ellentet volt a növenyzet flzikai föltetelet, valamint az uralkod6 
flörät tekintve is, mint a mai idöben. Hogy minök lehettek valaha az öshegyek &s 
a vegetatiöja, e tekintetben En, mint pozitiv peldära, földünknek ma legmagasabb 
hegysegere, a Himaläjära gondolok, a melynek növenyformatiöja ma a legszämo- 
sabb, vegetatiöja a legvältozatosabb 
A Kärpätok legelsö fölmerülesenek növenyzeteröl, söt az azutän következö 
idöeröl is csak a mai viszonyokböl sejtünk valamit. A mint a Kärpätok berezevel 
szämos növeny a magasabb regiöba emelkedett, több fajnak az ätformälödäsa meg- 
1 SzaBo Jözser, Geologia 652. old. 
2 KErNER: a 173. old. 2) alatt i. munkäjänak 24. old. 
3 «Földünknek minden egyes resze akär rögtön, azaz eröszakosan, akär lassankent €Es mintegy 
eszrevetlenül vältozik .... egyket szäzadon ät gondosan gyüjtött eszleletekböl megtudhatnök es 
majd szämtani biztonsäggal meg is hatärozhatnök hegyeink evezredek elötti alakjait &s magassägait.» 
Römer Fı.: Akad. Ertesitö. II. 194. old 
