A Nöor® väaltozasa a hegyseg kopasäval. 187 
kezdödött. A növenyföldrajzi következtetes szerint ekkoräban hazänk hegyi növeny- 
zetenek olyannak kellett lenni, a minöt ma a havas csücson ismerünk s keves 
vältozässal alpesi flöra maradt. Az alacsonyabb helyre üj polgärok Erkeztek, a regi 
fü resze többe-kevesbbe megvältozni kenyszerült, söt hibridälödott egymaässal. 
A Fätra meg az Ösmätra megegyezö szikläin sok testverfü oly kölcsönös viszonyt 
ärul el, hogy eredete vagy a sikröl a havasi regiöba emelkedesböl vagy megfor- 
ditva a havasıöl az alacsonyabb videkre valö leereszkedesböl es ätformälödäsböl 
magyaräzhat6. Ez az, a mit Grisesach! helyi analogiänak nevezett, pl a Funiperus 
communis, gyalogfenyö lent, a Funiperus nana, törpe boröka a csücson, a Draba 
demissorum a Balatonmellek dolomitszikläin, a D. lasiocarpa a Fätra magasabb 
hegyein. Az ätformälödäs mind a havas csüeson, mind az alvideken letre jöhetett, 
ekkor tetemesebb faji különbseg ällott be (Saxrifraga tridactylites a Balatonnäl, 
S. adscendens a havason). Hogy hol tämadt eredetileg az ätformälödäs, azert nem 
tudjuk, mert a havasröl a növeny kesöbb is leereszkedhetett. A felhurczoläs ritkäbb. 
pl. tjabban a Ceratocephala testiculata Svajcz havasaira (GröSZ Lirör exsicc.).” 
Akärminö magas volt eleinte a Balatonmellek vagy mäs täjunk Öösbercze ; 
akärmind erdeje es növenyzete volt legyen is eredetileg : a terme&szetben uralkodö 
folytonos vältozäs sorän ällandösäg itt sem maradhatott, söt a harmadkornak szä- 
mos földvältozäsa az egykorü növenyek cleteben Es elterjedeseben is jelentekeny 
vältozäsokat idezett elö. 
A Kärpätok berczeinek ez idöbeli növenyzeteben ezenkivül a jegkor is neve- 
zetes vältozäst idezett elö. A diluviumnak jegkorszakäban Euröpa eszaki resze majd- 
nem ältalänos jegburok alä került, a mely egesz a Kärpätok aljäig leterjedett. Az 
eljegesedes, valamint a Kärpätok magasabb reszeiben a jegäramläs sem volt olyan 
nagy, annyi s oly tetemes vältozäst sem idezett elö, mint Nemetorszägban, a hätra- 
hagyott nyoma azonban mäig is kiolvashat6 hazänk növenyzeteböl. A jegkorszak 
hatäasa a Kärpätok nyugati reszen erösebb volt, mint kelet fele, amott nagyobb 
romboläs es vältozäs törtent. Ennek megfelelö teny lehet az, hogy a nyugati havas 
videkünkön, meg a Nagy-Täträn is, a növenyzetnek kevesebb a vaältozatossäga, 
eredetisege, fajbösege es bennszülött faja, mint a keleti länczolaton. A jegkorszak- 
nak vermes barätja azt a tömerdek követ, a melytöl a Veterna-hola völgyei csak- 
nem järhatlanok, könnyen a jegäramläs hatäsänak tulajdonitanä, de lehet a letarolt, 
erdötlen tetöiröl es felsöbb regi6jäböl a rohanö viz sodorta le. Lehet, hogy a kär- 
päti flöränak az az eles välaszteka, a mely a Hernäd, Täreza &s Popräd vize täjan 
kezdödik, reszben az eljegesedes hatäsänak is tulajdonitand6. A Kärpätok berezein 
t. i. mär a harmadkorban diszlettek azok a flöraelemek. melyek hazank növeny- 
zetet az Alpoketöl ma is megkülönböztetik, a melyeknek elterjedese vagy rokon- 
sägi kapcsolata ma inkabb delkeleten, a Balkänon, a Kaukazuson, söt Azsiänak 
mäs hegyen is van. A Kärpätok nyugati reszenek flöräjaban termeszetesen a nyuga- 
tibb fekves is dönt, de a jegäramläs is sok vezernövenyt Es jellemz6 fajt alacso- 
nyabb videkre juttatott, a hol vagy elpusztult, vagy mint helyi analogia ätalakult. 
A magas videkböl lesodort ritkäbb növenyek helyen azutän közönsegesebb növe- 
nyek telepedtek meg, mint ma is, akärhol, akär vizparton, akär fölbontott J6 kötött 
földön, akär a kiszäritott läp stb. helyen az üj megtelepedes ilyenekböl keletkezik. 
! GRISEBACH: Die Vegetation der Erde I. 7. old. 
? Termeszettudom. Közlöny 1898. 445. old. 
