A fHöra vältozüsa a hegyseg kopäasäval. 189 
nigrum, Anthericum ramosum, Sternbergia, Scılla autumnals, Iris arenaria, Mus- 
cari Transsilvanicum, Lilium martagon, Hemerocallis stb.) ma is szembetünd. 
Keszthely videkenek flöräja a balatonparti közsegeke közt leggazdagabb &s legväl- 
tozatosabb, hazank flöräjät jellemzö vezernövenye elegendöszämu, ältaläban a talaj- 
romläs, az Eghajlati väaltozas Es szaradäs nem annyira kirivö, mint mäsutt. Ezutän 
a Badacsonyt, Füred es Aräcs hegyeit es Almadi videket egesz Sz.-Kiräly hatäräig 
kell emlitenünk, a hol Vörös-Bereny Malomvölgyeben, meg a Värhegy €s Apäczafära 
szikläi körül a vegetatiö meg eleg vältozatos. 
A vegetatiöra nezve nagyon egyforma siöfoki es somogyi partot nem emlitve, 
Füred Es Tihany szikläin Es körülötte az ösi dolomit vegetatiönak (184. old.) szämos 
kivalö tagja, valamint jellemzö mediterrän Es keleti növenyek viritanak, de ez mind- 
össze aränylag kis tersegre szorül a videken. Nagyobb tersegen most a’ regi szöllö- 
termeles parlagja, gizgaz €s mäs körös vegetatiö ektelenkedik. Ellenben Balaton- 
Füred es Aszöfö közt a soväny legelön alig van valami termö földreteg, csak a 
nem pusztän a földböl täaplalkoz6 Zuphorbia Pannonica meg az E. Gerardiana 
köver kutyatej es mäs soväny fü, bokor vagy körp teng rajta. A kemeny retegröl 
a földet, a mint Löczy beszelte,' a szel a Balatonba söpörte, tehät a Balaton melle- 
kenek nagy területe ütban van az elkövesedes fele. Ilyen karsztforma videket 
KErnER a Bakonyböl mär emlit,” de az ilyen, termöföld nem takarta köves videk 
Tül-a-Dunän, tovabb nyugat fele, a Räabatöl delre, nagyterjedelmü &s termeketlen. 
Azilyen földbe a fü, de kivält a fa meg a cserje gyökeret kellö melysegre be nem 
verheti, pusztulni kenytelen, igy az erdönek elromlott &s toväbb romlik az alapja. 
XXXV. FEJEZET. 
A BALATONMELLEKI VEGETATIO KEVEREDESE 
A TÖRTENELEM FOLYTAN. 
A termeszetes fizikai erön €s üton kivül valamely videk flöräja mostani kepe- 
nek megalakfitäsähoz a videk benepesedese, valamint az embernek mindennapi 
munkaäja is nagy mertekben hozzäjärul. 
A vegetatio ott a legszebb, legtisztäbb, legkeveredetlenebb &s legmegkapöbb, 
a hol nagyon körülzärva, könnyen hozzä nem ferhetö s az emberi munkätöl es 
jaräskelestöl sokäig bäntatlanul &s keveredetlenül maradhatott. Ilyen pl. meg a 
sziget, a havas flöräja, hazankban a temesvärmegyei homokpusztä&e (agger Roma- 
norum, bielo brdo), Erdelye, a Balatonnäl a dolomit sziklä& &s sziklamorzsalekäe. 
Mennel jobban lätogat az ember földmivelö szerszämaival, jöszägäval es közlekedö 
müveivel valamely, kivält alacsonyabb videket, a növenyzet annäl jobban keveredik 
es veszti jellemet, ügy hogy vegre nehol egesz giz-gaz marad. 
Hazank s a Balatonmellek flöräjäban sem volt älland6 helybenmaradäs. A 
flöra tagjai itt is mindeg vältoztak, a miöta a haza felszine megalakult, a törtene- 
lem idejeben jobban keveredett, mint az elött, az alacsonyabb, järtabb täjekon, 
az emberi hajlek körül jobban, mint a magasabb, kevesbb& lätogatott &s lakatlan 
ı Läsd a Földrajzi Közlem 1894. 141. old. is. 
® Bakonyer Wald, 3. old. (a becsi zool. botan. Gesellsch. Verhandl. 1856). 
