190 A balatonmelleki vegetatiö keveredese. 
videken. A nepek ätvonuläsa, megtelepedese, a földmüveles es többfele közlekedes 
elött Aöränk egyszerübb, keveredetlenebb, egyenletesebb &s eredetibb volt, mint 
ma. Az erdösites &s faültetes elökeszitette a melegebb videki füvek meghonosodä- 
sät. A mostani nagy vältozatossäg €s tarka keveredes a lassankent folyö beköltözes 
&s behurczoläs eredmenye Sok növeny, mint becsemp£szett vagy bevändorolt, 
tehät mint ketsegtelenül nem ide valö, hazänk sa Balatonmellek flörajaböl nagyon 
kiri. (Centaurea solstitialis, Verbena officinalis, Impatiens noli tangere stb.) vagy a 
hazai honossägot jöl tudja szinlelni (konkoly, pipacs, Onagra biennis, Antirrhinum 
orontium, buzaviräg, Adonis foenicea, Crepis rhoeadifolia, Anthemis Ruthenica stb.), 
s hazai öspolgärsägät legfeljebb azert nem feszegetjük, mert a beköltözest es meg- 
honosodäst törtenelmileg igazolni nem tudjuk. A keveredes ritka földön függ 
annyira a törteneti esemenytöl, mint hazänknak reszben nem is nagyon regi alvi- 
deken. Itt es az Alföldnek a hegyröl lesodort friss talajän, tehät hegyi földben, a 
meleg alacsony videken, az idegen fü könnyebben meghonosodik &s szetterjed, 
mint mäsutt, kivält a havas hatäsa alatt levö täjon. Innen vonül tovabb a meg- 
honosodäs, s Alsö-Ausztria, Morvaorszäg s reszben meg Csehorszäg flöräjät is 
gazdagitja. 
Az a regi es eredeti növenyzet tehät, mely az embernek itt lakta €s jarta- 
kelte elött termeszetes üton-mödon ide került, lassan-lassan a beköltözött mäsvideki 
fajokkal bövült. Az üjabb gyarapodäs folytän az öspolgärok nemelyike el is pusz- 
tult, mig vegre a flöränkban lassankent nagyobb vältozatossäg &s tarkasäg keletkezett. 
Mostanäban a franczia botanikusok hadi csata utän összeszämitjäk, hogy a 
következö evben a csatamezön micsoda üj növenyek sarjadzottak ki.” Igy kellett 
volna ezt regen feljegyezni, s a növenyzet vältozatait a törtenelmi esemenyekkel 
összevetve vizsgälni. Ha az ösmultba, a törtenelembe vissza tudnänk lätni, egeszen 
mäsk&p irnänk le a mai növenytakar6 megalakuläsät. Ha hazänkban minden csata 
es ätvonuläs idejeben lett volna botanikus, a ki a fisränak ilyen bövüleset annak 
idejeben följegyezgette volna, vilägosabb lenne elöttünk, hogy flöränknak jelentekeny 
resze es sok erdekessege a törtenelem idejebeli behurezolödäs. 
Az idegen &s bevändorolt növeny egesz szervezetevel, sajätsägos magavisele- 
tevel, az elhurczoläst megkönnyitö vagy könnyen elärulö tagjäval, bizonyos, gyak- 
ran elhagyott vagy gazos helyen csak szälonkent val6 növesevel, szaporätlansägäval, 
gyors elö- es eltünesevel a gyakorlott vizsgälönak hamar szeme&be tünik &s gyanüs 
lesz a hazai jogos polgärok közt, vagy bizonyosra elarulja, hogy nälunk eredetileg 
jöveveny. Mintha a honos növenyek bizonyos ellenälläst tanusitanänak, a jöveveny 
beköltözesekor azonnal közejök nem keveredik, velök szoros biologiai szövetkezetbe 
nem l&p, hanem eleg hosszü ideig a videken hatärozatlan helyeken köborol. Gyak- 
ran a gazos, elhagyott, ätalakitott vagy munkält földön, melyet a honos fü inkäbb 
kerülni szokott, a felbontott talajon, az ütfelen, romon, kiegett tüzhelyen, köfalon 
stb., tehät a videknek nem a bäntatlan földjeben gyökeredzik meg beköltözesekor 
az ember nyomdokät kiserö idegen vändorfü. Mig a kemenyebb termöföldhöz, a 
ı Flöränknak ezt az egyszerübbseget csak a körülbelül mai klimära es talajviszonyokra Ertjük, 
nem a midön mäs klima alatt eg&sz mäsforma fäk &s növenyek takartäk hazänk hegyeit. 
2 FRANCHET: Sur une florula adventice observee dans le departement de Loir-et-Cher en 
1871 et 1872, Bull. soc. bot. France 1872, s&ances p. 195 - 202, ASCHERSON, Botan. Jahresb. 1874. p. 
1105—1106, Verschleppung von Pflanzen in Folge des Krieges von 1870 — 71 in Frankreich; 
csinos összeällitäs. Term.‘ tud. Közlöny 1872. 355—56., 1876. 244—45. old. 
