192 A balatonmelleki vegetatio kevered£se. 
Magyarorszäg flöräjänak tetemes resze, különösen nevezetes keleti vagy orosz- 
eredetü ritkasäga ‘es mäs jellemzöje a törteneti esemenyekkel vändorolt ide es a 
vertöl äzott Ujabb földretegekben nıeghonosodott. Minden olyan magyar varos 
flöräja gazdagabb &s kevertebb, a mely nevezetesebb törteneti esemenyek vagy 
nagyobb költözködesek szinhelye volt (Pozsony, Szekes-Fehervär, Eger, Nagy- 
Värad, Pecs, Orsova stb., kivältkepen Budapest), mint az olyan közsegeke, a melyek 
a harczi mozgalmak &s nagyobb järäs-keles köreböl tävolabb esnek (Kesmärk 
szükebb hatära, Szecseny, Bekes). A Balaton melleke e tekintetben nem a leglä- 
togatottabb, de nem is a legmellözöttebb videk. 
A növenyzet összekeveredeset a regi Pannonia, a mai Tül-a-Dunän területen 
is sok mindenfele költözködes mozditotta elö. Itt is nö eleg köbor vagy mäskepen 
gyanüs idegen növeny. A Balatonmellek könnyen megközelithet6 alacsonyabb hegy- 
videk. A törtenelem idejeben sok ätvonuläsnak, gyarmatositäsnak, csatärozäsnak, 
sokfele közlekedesnek &s kulturai mozgalomnak ne&zötere volt. Mind ez a termeszetes 
gyarapodäsnäl jöval rohamosabban keverte €s gazdagitotta a növenyzetet. 
A keltäkkal, a römai birodalom feldültäval, a nepvändorläs ütjan, az avarokkal, 
hunnokkal, a franczia es nemet inväziökkal, Kupa vezernek a hazai fiatal keresz- 
tenyseg ellen valö harczäval Tül-a-Dunän flöräja ketsegkivül bövült &s keveredett. 
Hogy a pannoniai gyarmatok, ProBUS csäszär szöllösittetese, a t6 vizenek Allitölagos 
römai lecsapoltatäsa (76. old.) reven flöränk olasz, a török hadvonuläs ütjan pedig 
balkani növenyekkel gazdagodott, mai maradvänyok: igazoljäk. 
A Lepidium graminifolium az olasz varosok €s Fiume szemetes vagy elhagyott 
helyein gyakori. Ugyanilyen mödon nö Tihany körül, az egesz faluban, a Balaton- 
mellek több helyen, Somlö-Väsärhely €es Käld körül, söt Zimonyban is; ketseg- 
telen römai emlek. Mäsutt a Kentrophyllum lanatum viseli ügy magät, mint az olasz 
tanya’ körül. A römai gyarmatositässal összehurczolt jöveveny resze nyom nelkül 
eltünt, mäs resze ma is a videken köborol. 
Több mint valöszinü, hogy a Teucrium botrys, Phleum asperum, Vulpia, Inula oculus 
christi, Althaea hirsuta, A. micrantha?, Medicago rigidula, Erodium ciconium, Trigonella Mons- 
peliaca, Malva alcea, Samolus Valerandi, Bupleurum rotundifolium, B. iunceum, az Anchusa lItalica 
Reseda phyteuma, Eragrostis multiflora, Amarantus Blitum, Crepis Nicaeensis, Cr. pulchra, Carpesium 
cernuum, Polygonum Bellardi, Verbascum speciosum, Sideritis montana stb. olasz holmival es 
szenäval jutott flöränkba. Tül-a-Dunän delnyugati reszen könnyen fölismerhetö, hogy a deli nö- 
venyzet a römai kolönia nyomän terjed. Katafa mellett Vasvärmegyeben a deli Vulpia Myurus 
meg a V. sciuroides a keleti FHypericum barbatummal a regi römai üton együtt nö s nem messzire 
a Moenchia Mantica («Selva Mantica» Verona m.). 
Ellenben török jöveveny a Balatonnäl a Soria Syriaca, Sclerochloa dura, Rubia 
linctorum, Allium atropurpureum, Conringia orientalis, Aeguops cylindrica, Myagrum 
perfoliatum, Hypericum barbatum, a Dictamnus (2), Althaea biennis, Salvia Aethiopis, 
Valerianella hamata, Gypsophila paniculata, Coronopus, a keleti honossäg nyomän. 
A Soria a Balatonnäl is ugy viseli magät, mint a török jeriköi rözsäja (Anastatıca 
Hierochuntica)," a termete is ugyanaz, szärazon összezsugorodik, megnedvesedve 
szetterpeszkedik (hygroscopicitas).” De a szerb tövis «török gilice» neveröl nem 
regi török emlek, a török vilägnäl sokkal üjabb tolakod6, az Avena orıentalis meg 
az A. fatua nevü zab pedig hamaräbb vetömaggal terjedt el, akär ket felöl. 
ı A közepkor zarändokainak s franczia czimernek jeriköi rözsäja az Asteriscus pygmaeus Coss. 
et Dur. (Saulcya Hierochuntica. Michon). 
> Pötfüzetek. 1891. 8. old. 
