Flörahatarok keresztezödese a Balaton melleken. 193 
Török jöveveny hazankban a Digitalis nova, a Malcolmia Africana, Calepina 
Corvini, Papaver hybrıdum, az. Elymus crinitus, Medicago Arabica (Orsova), de a 
Balaton mellekere nem jutott, vagy regen elpusztult. A Dieitalis Tul-a-Dunän meg- 
lehetösen a török ütja menten halad Becs fele. tehät a török elösegitette az 
ausztriai ütjät (Term. tudom Közl. 1897 438. old.). Hogy a török jöveveny egye- 
nesen a Balatonnäl feszkelte volna be magät, nem ällitom. Pees, Szigetvär (Con- 
ringia Austriaca Fönyednel), Budapest, Szekes-Fehervär, söt Vasvärmegye felöl is 
ide juthatott, a hol mär elöbb elvadult. 
XXXVI. FEJEZET. 
FLÖRAHATAROK KERESZTEZÖDESE A BALATON MELLEKEN. 
A Balatonmellek flördja aränylag kis terület, de a haza mäs videkeevel annyira 
összefügg, hogy alapos megfejtese kedveert csaknem az egesz hazai flöränak meg- 
alakuläsät s a flöravidek hatärainak vegzödeset kellett kutatnom &s megällapitanom. 
Szämos ideväg6 kerdest csak melyebbre hatö geografiai Es geologiai tanulmänynyal 
lehetne megfejteni. Ezert kellett videkünket mäs termeszetes videkkel is összehason- 
litanı (222. old.). Csak ezek nyomän lehet a Balatonmellek flöräjanak vegzödeseit 
s a Balatonhoz közel esö flörahatärt vagy flöravälasztekot pontosan kijelölni. 
A nagyterjedelmü termeszetes flöräk välaszteka: az oczeän, nagy Sivatag vagy 
siksäg (az Amazon siksäga, Hylaea), rengeteg erdö, hatalmas hegyläncz. stb., melyet 
a növeny maga magätöl ätlepni nem bir, mind nagyobb gät, semhogy hazänk vagy 
a Balatonmellek Nöräja tagosuläsänak megällapitäsära ertekesiteni Ichetne. Hazänkban 
a flöra összekeveredese ele kisebb akadäly gördül; a Nlöravidek termeszetes hatärait 
tehät szükebb teren &s speciälisabb szempontböl kutatjuk,. A hazai flöra felosz- 
täsät megkönnyiti, hogy a välaszteka sok helyen a geografiai termeszetszerüi hatärral 
Pontosan Öösszeväg. Ilyen hatär vägja egymäst keresztül a Balatonhoz közel. Alvidek 
szabta meg ezt a reszletesebb flöravälasztekot, nevezetesen olyanformät, a minöt 
Euröpa flöräjäban a cisalpinus &s transalpinus növenyfaj kifejez (45. äbra). 
1. Mätyusföldje &szaki reszetöl a Väg menten, a Kis-Alföldön, Rabaközön, 
Kemenesaljän ät tägas siksäg van s a Dräva völgyevel valö összefüggest csak Zala- 
värmegye alacsony hegyei szakitanäk meg, de a Zala, Kanizsa, Rinya es mäs kisebb 
viz menten a Kis-Alföld meg a Dräva sikja nines elzärva, söt a zalai hegyek sem 
akkora magasak, hogy a flörajuk meg a szomszed siksäge között tetemes különbseg 
€s välasztek keletkezhetett volna. A Dravätöl delre ez a siksag a Lönya, Csernec 
cs Csazma stb. viz melleken le s a Szävän ät, egesz a Zriny-hegysegig terjed a 
Ferrötöl szämitott keleti delkör 33 1.35. (16—-17'/,° Gr.) foka közt s a rajta 
uralkodö termeszeti viszonyokkal együtt hazank termeszetes flörajäban felreismer- 
hetetlen välasztek, rajta keresztül innen-onnan a keleti Es nyugati täj növenyzete 
nem, vagy nem tetemesen keveredik. 
Hazank flöräjänak ez a nyugati meridionälis välaszteka a vasvärmegyei Vütöm 
(Irottkö&) meg a Bakony között, a Zala völgyevel a Balaton delnyugati sarkänäl 
(Kis-Balaton) huzödik vegig. Ezt a hatärt, mely del fele csaknem ket delkör köze 
esö szelessegre terjed, Vasvärmegye hegyein közönseges szämos növeny nem lepi 
ät, tehät nem tapod be a Balaton mellekere sem. 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. II. köt. 2. resz, 2. szakasz. 13 
