Florahatärok keresztezödese a Balaton melleken. 195 
2. Mäsreszröl a Mura meg a Dräva, meg jobban delre pedig a Szäva völgye, 
körülbelül ket foknyi szelesseg övere esö tägas terseg, a mely a havasi növenyeket 
täplälö Keleti-Alpok közep (nörikumi) &s deli (Karni-Alpok, Karavankäk, Juli-Alpok) 
tagozatjät szeli ät, a vegetatiöt hazankban is &szakibbra &s delibbre valasztja. 
Amaz a havasaljai (nörikumi), ez a delibb növenyeket fejlesztö illyr flöravidek 
(dicio florae Noricae atque Illyricae). 
Ez a välasztek a fentebb kijelölt meridionälis term&szetes hatärt keresztben vagja. 
A Mura felsöbb folyasa a Balatonnal egy iränyba is esik, de a välasztek, a Dräva 
meg a Szäva menten jobban delkelet fel& halad s a Balaton melleket elhagyja. 
KERrNER! a flöra tagjai között kezzel foghatö hatärt keresven, az illyr flöra &szak- 
keleti hatäräul a Dräva folyäsät tüzte ki. A Dräva azonban az illyr flöra terjedel- 
menek nem termeszetes välaszteka, mert ärteren kivül mind a ket partjän, meg a 
somogyi €s zalai halmokon &s völgyekben, Baranyäban, söt Vasvarmegye deli 
hatärän is ugyanaz a növenyzet jelleme. A Dräva meg a Szäva mellekenek növeny- 
zetet, a jellemet tekintve, e värmegyeketöl elvälasztani nem lehet, vagy ha az 
utöbbiaket a Karszt berezeievel összekapcsolni idegenkednenk, akkor a horvät &s 
szlavön, valamint a szomszed magyar alvidek növenyzetet külön tagozattä kellene 
egyesitenünk &Es a Karsztetöl elvälasztanunk. De a Karszt alacsonyabb helyein is 
majdnem ugyanaz a növenyzet, mint a Dräva &s Szäva sikjan, a Balaton deli 
reszeig, söt az idäig kiterjesztettem illyr flöravideknek a Mecsek, Zengö meg a 
Papuk oly flöraszigetjei, a mely a Karszt bizonyos hegyeinek magassägäval egybe- 
väg. A zägräbi Szleme, a Kalnik, Macsely €s Ivancsicza is ily szigetek, Hatalmas 
berezei (Kapela, Karszt, Velebit) delnyugaton a tengerpart hosszäban tömörülnek 
s havasi regiöba is fölnyülnak (Risnyäk). 
Tapasztalataim nyomän, a melyeket elöbb Horvätorszägban &s Szlavöniäban, 
azutän a Balaton melleken szereztem, a Karszttöl a Szäva &s Dräva fele ugyanazon 
jellemü vegetatiö terjed egesz a Balaton deli reszeig, az illyr flöra vegzödese tehät 
itt van, Mint e vegsö hatäron, kivält Tul-a-Dunän deli täjain, az illyr flöra fogytän, 
teljes feloszlö felben van, a Balatonnak bakonyi partjära csak keves jutott belöle, 
Jobban delnyugatnak, a hegyes videken a vegetatiö eletföltetele vältozatosabb, ezert 
a növenyzet is gazdagabb &s különfelebb, az illyr flöra jelleme jobban kidombo- 
rodik, mint a Szäva meg a Dräva menten, söt a Drävätsl eszak fele is. 
Minö eles a Balaton alatt a flöränak ez a välaszteka, megtanulhatjuk abböl, 
hogy a bakonyi part me&szszirtjenek füvei ät nem lepik, Somogyban nem nönck, 
ellenben Eszakkelet fel& messzire terjedhetnek, A deli part homoki füve, talän esak 
a szamärkenyer kivetelevel, a bakonyi parton is nö (kirälydinnye), igazoläsäul, hogy 
eredetileg a bakonyi partröl jutottak a delire. 
A kisalföldi välasztek nevezetes flörahatär. Keletre &s nyugatra töle elteröbb 
a vegetatiö, mint a Duna Es Tisza derekänak ket partjän. Nyugaton, a vasmegyei 
hegysegben nörikumi elemek uralkodnak, Keszthely völgyeiben pedig a keleti 
magyarföldi vegetatiö kezdödik, vagy keletröl szämitva, jobban mondva vegzödik. 
A Kis-Alföldet, valamint a vas- &s zalavärmegyei alacsonyabb hegyeket &s völgycket, 
mint termeszetszerüi @les välasztekot, szämos növeny sem kelet, sem nyugat felöl 
nem lepi ät. A nyugati havasaljai fü a siksäg es völgy äradmänyos helyen elet- 
! Az Oszträk-Magyar Monarchia iräsb. €s k&pb. Bevezetö kötet, 215. old., toväbbä a Floren- 
karte von Oesterreich-Ungarn terk&pe &s ismertetese szerint. 
13* 
