196 Flörahatärok keresztezödese a Balaton melleken. 
kelleköt meg nem leli, viszont a keleti szäraz klima füve nyugat fele val6 terje- 
desenek a hüvösebb havasi klima ällja utjät. A jellemz6 növeny a mäsik videkre 
ät se szällingödzik, ellenben terme&szetes, hogy a regibb közös vegetatiöböl mind 
a ket täjon maradt fenn megegyezö. 
A hosszanti flsravälasztekot Tül-a-Dunän nem lepi ät Vasvärmegyeböl kelet 
fele, tehät a Bakonyban s a Balaton mellek&n nem terem vadon a szelid gesztenye, 
a feketekerglii es mäs fenyö, a mely Vasvärmegyeben termeszetszerüen gyakori, 
a Salix incana, sok rözsa &s szederfaj, a AKosa pendulina, Myricarıa (csermely- 
cziprus), Prunus padus (mäjusfa), zöld egerfa, csarab, a Fertö tavanäl a Rosa Braunü. 
A füvek közül a Willemetia, Trollius, Tofieldia, Arnica, Centaurea pseudophrygia, Epilobium 
Dodonaei, Euphrasia perincisa, Gentiana Austriaca, Thlaspi alpestre, Th. Goesingense, Alchemilla 
hybrida, A. vulgaris var. macrotoma,' Vaccinium, Pulmonaria Styriaca, Lycopodium, Cetraria, 
Festuca amethystina, Chlorocrepis, Orobus tuberosus, Pleurospermum, Barbarea stricta, Achillea 
ptarmica, &s var. linearis, Cytisus hirsutus, Carex caespitosa, Sempervivum adenophorum, Caltha 
rostrata, Polygonum bistortum, valamint a szerpentin sajät növenye sem.” 
Viszont videkünkröl a välasztekon ät nem l&p Vasvärmegyebe” a manna- 
körisfa, a feketegyürti, a fanyarka, nevezetesebb berkenyeink, a bakonyi tiszafa. 
A füvek közül a Bromus squarrosus, Euphorbia Pannonica, Cirsium Boujarti, Vinca herbacea, 
Gentiana Carpaticola, Herniaria incana, Thalictrum maius, Aecthionema, Achillea Neilreichii, Sisym- 
brium orientale, Draba demissorum, Dentaria trifolia, Seseli leucospermum. Több peldät a Balaton- 
mellek sajät &s keleti növenyei közül välogathatunk (207. €s 246. old.) 
Minö szigortan alkalmazkodik a geografiai elterjedes a nyugati välasztekhoz, 
meg a következök igazoljäk ketsegbe vonhatatlanül. Az illyr flöra kivalo faja, a 
szelid gesztenye, a Drävät ätlepi, nyugaton terjed Vas- &s Sopron värmegyebe, 
de termeszetszerüen a Zala vizet ät nem lepi s eszakkeletnek nem terjed, a Bakonyt 
meg a Balaton melleket elkerüli. A szelid gesztenye övct követi hazankban is, 
Horvätorszägban is a csarab (Calluna), a nyugati välasztekot csak Sümegnel kis 
területen lepi ät, a Bakonyban nem terem. 
A Lonicera caprifolia is igy terjed Horvätorszägböl Muraszombatra, a Bala- 
tont elkerüli, de kelet fel& Bukin es Bäcs (falu) erdejeig terjed. 
Igy terjed a hatärvonalon tül Horvätorszägböl a Buphthalmum salicifoium (Sopron), az 
Orobus tuberosus (Körös, Köszeg), az Epilobium Dodonaei, az Arnica montana, Gentiana castane- 
torum (Travnik, Vilenica &s Köszeg), a Senecio umbrosus a Balatont ätugorva (Velebit, Fätra). 
Typha minima, Polygala chamaebuxus (Rude, Borostyänkö), a Teucrium scorodonium (Kameral- 
Moravica, Nyitra vm.), Primula auricula (Kalnik, Fätra), Centaurea mollis, Cytisus hirsutus, C. supinus, 
Dianthus barbatus, Genista nervata, G. Germanica, az utöbbi negy a Balaton nyugati reszen ritka, 
a többi a Balatonnäl s a Bakonyban nem terem. 
Ezekböl a peldäkböl kiderül, minö6 sajätsägos, de szorosan elkülönult utja 
van a növeny földrajzi terjeszkedesenek. 
A Balaton melleke a Bakonynyal együtt az egymäst keresztezö flöravälasz- 
tektöl keletre es &eszakkeletre esik, de a ket hatär mindenesetre döntö a Balaton- 
mellek flöräjänak megalakuüläsära nezve. Csak Recse, Bakönak €s Csapi környeken 
vizsgälödjunk, mär a flöra alkotö eleme tetemesen elterö Keszthelyetöl, pedig a 
ı Foliorum radicalium lobis triangulari-ovatis, caulinis ad medium fissis, loborum marginibus 
fere parallelis, caule patenter piloso, calyce receptaculoque glabro. Exeunte majo floret. 
> Több peldät lelni: Magyarorszäg värmegyei es värosai, Vasvärmegye 504-508. old., 
toväbbä Vasvärm. növenyföldr. 70—74. old. 
3 Olyan värmegyet kellett összehasonlitäsul välasztanunk, a melyiknek a flöraja pontosan 
ismeretes. Zala nyugatibb resze ismeretlenebb. 
