Az illyr meg a magyarföldi Höora talalkozasa €es vegyeledeöse. 197 
tävolsäg es egyeb földrajzi €&s mäs termeszetszerü alakuläs a ket videk között alig 
szämbavehetö, de Recse a flöravalasztekon mar tül esik delnyugat fele. 
A floravdlasztekon tıll A Balatonndl terem 
Bryonia dioica Recse B. alba, 
Salvia glutinosa » ritka, 
Inula Helenium » nincs, 
Mentha Biharensis > » 
Genista nervata > ritka, 
Cyclamen Europaeum » csak veletlenül, 
Rubus glandulosus elteresei » R. Balatonicus, 
Cytisus hirsutus nyugatnak C. leucotrichus, 
C. supinus : ritka, helyette a C. aggregatus gyakori, 
Dianthus plumarius a välasztektöl delre (Kalnik) D. Hungaricus, 
D. armeriaster » nincs, 
D. barbatus delre Es nyugatra ritka vagy alig, 
Spiraea x 8 » nincs, 
Paronychia Kapela delnyugatra P. cephalotes, 
Coronilla emeroides delre C. emerus, 
Cirsium Boujarti » ritka, 
(nincs) Veronica Velenovskyi stb. 
Az illyr meg a magyarföldi flöra talalkozasa &s vegyeledese 
a Balatonmellek hegyein. 
Magyarorszäg flöravidekeinek vegetäti6i centruma a Kärpätokon, a közep- 
hegysegeken, a Norikumi- &s Juli-havasokon van. Mennel tävolabbra esik a vege- 
tatiö a kultürätöl, kivält a hegyek magassägän felfele ; annäl tisztäbb &s hatäro- 
zottabbjellemü, mert az emberi munka kevesbbe vegyeliti össze. 
A tävol fekvö Kärpätoknak egyenes hatäsa es mödositäsa a balatonmelleki 
flörära nines. A közep hegysegnek egyik tagja, a Bakony, a Balaton &szaki partjät 
környezi, s deli es delkeleti veröfenyes lejtöinek bäntatlan helyein a legszebb es 
legjellemzöbb a partmellek növenyzete, A hüvös tavaszt reszben Noricum okozza; 
havasi növeny a Balatonnäl keves, de ez kivalöd. Ezen kivül kivält Zalavarmegye 
völgyeinek növenyzete bizonyos fokig a szomszed Vasvärmegyeevel egyezö, ezet 
pedig meg jobban mödositja Noricumnak mind a flöräja, mind pedig az &ghajlata, 
A Juli-havasok, a Karszt meg a Velebit a Balatontöl szinten tävolabb emel- 
kednek, de videkünk flöräja onnan is tetemesen bövült. Kerner!) e hegyseg flöräjät, 
a havas csücsok kivetelevel, a pontusmelleki flöra (flora Pontica?) illyr videkenek 
(llyrischer Gau) nevezi, s a terjedelm&t csaknem a fiumei tengerpartig levezeti, 
') Oszträk-Magyar monarchia iräsb., bevezetö köt. 205, 215. old. 
*) A geologiai elnevezestöl a botanikai teljesen független maradhat. Teny, hogy földsegi 
föraterületet tengerröl (Pontus) elnevezni meg nem felelö, mäsreszt GrISEBACH (Die Vegetation der 
Erde I. 263, 294. old.) mär elöbb mäs területet nevezett Mora Ponticdnak, azt, a mely Kis-Azsia 
Eszakkeleti reszen Azalea Pontica es Rhododendron Ponticum stb. diszeserjekkel pompäzik. Az 
üabb Zora Pontica nevet mär ez is elegge megingatja. Azonkivül nekem az a meggyözödesem, 
hogy nemzeti tudomänyunkban szabad, söt kötelessegünk centrumül hazänkat tekinteni, tehät a 
növenygeografiai területek közteret magunkhoz kepest hazänkban keresni es innen kiindulva meg- 
alkotni. En Eppen ezert a KERNER-fele ujabb Flöra Ponticät magyar florabirodalomnak (imperium 
florae Hungaricae) nevezem. 
