198 Az illyr neg a magyarföldi Hora talalkozasa &s vegyeledese. 
ceszak-kelet fel& pedig a Dräväig, Moslavinäig nyüjtja. Innen a Pecsen ät a Dunäig, 
tovabb fölfele Budapestig stb. Nyiträba €s Beregbe terjedö növenyzetet s ältalaban 
a regi Pannoniät, pannomiai floravideknek nevezi. E tersegen belül terjeszkedik a 
balatonmelleki flöra is. Az illyr &s magyar flöravidek valöban nagyobb egysegnek, 
a pontusmellckı vagy jobban mondva a magyar florabirodalomnak termeszetes tagja. 
Valamikor mind a kettönek meg megegyezöbb, egyseges flöräja volt, a mint a 
hegyseg geologiai minösege (me&sz) &s kora igazolja. 
Kerner azonban e videken soha nem järt, szemlätomäsböl annyira nem ismeri, 
hogy az orgonafät, a török Es csöves mogyoröt is az illyr flöra jelleme köze so- 
rolja, holott ez itt vadon nem terem. A ket flöra videk hatäränak kimereseben 
sem volt pontos. Tapasztaläsom szerint csak az lehet helyes, a mint a 195., 199. 
old. jelzem. Hogy a somogyi, de kivält a baranyai magaslatok növenyzete nem az 
Ösmäträeval egyez6, nem csak a fajok szäma (Colchicum Cupani, Doronicum Cau- 
casıcum, Inula spiraeifolia, Helleborus odorus, Paeonia promiscua, Trigonella gla- 
diata, Spiraeca oblongifolia (a Balatonnal szemben), Digitalis ferruginea stb.) mond 
ellene, hanem a geolögia is. Idegenszerü, azaz nem az alpesi hegykepzödeshez 
tartoz6ö csupän a pecsi hegyseg, a Mecsek, mely valöszinüleg nem egyeb, mint a 
hajdani Balkänhegysegnek legeszakibb foszlänya, mondja Inkey.' Meggyözödesem 
szerint a Mecsek növenykülönössegei, mint az egykori balkäni flöra maradeka, hatä- 
rozottan ezt igazoljäk, azert a balkaniı flora szigetjenek tekintendö. Ketsegtelen, hogy 
az illyr &s magyarföldi flöravidek közt epen a talälkozäs helyen &les hatärt vonni 
bajos, valamint a hatäron termö füvek ‚közt azt is nehez megällapitani, melyik az 
igazi illyr vagy magyarföldi;, megis &eszaknak vagy delnek tartva, — a sok meg- 
egyezö elemen kivül is — ältaläban meglehetösen szetvälik az illyr es keletibb 
magyarföldi (es a bakonyparti) vegetatiö. Az illyr flöra ketsegtelenül delibb, sok 
vonasa a mediterrännal hozza kapcsolatba, azert en a mediterrän es a beltöldi 
magyarföldi flöra közt äthidalö tagozatnak tartom.” A mai mediterrän flöra jelen- 
teset szelesbitve, csaknem e flöra felvidekenek is tekinthetnök. 
A flöraban azonban nagy idökön keresztül es a különbözö fizikai körülme- 
nyek között vältozas es egesz nagyobb különbseg ällott be. Az illyr flöratagnak 
mar a legmagasabb növenyformatiöjaban, a fa vegetatiöjaban nevezetesebb fajok 
jelennek meg, a minök a Balatonmellek alacsonyabb &s keletibb tajan hihetöleg 
nyom nelkül kihaltak. Ilyen a havasi aranyzäpor (Cylisus alpinus), a tompalevelü 
juhar (Acer obtusatum), kelei gyertyänfa, magyar tölgyfa, Fraxınus rostrata, Fr. 
argentea (Novi), Sorbus Austriaca, komlöbükk (a Plitvicai tavaknäl),” a cserjek közül 
a Rhamnus fallax Boiss. (Rh. Carmiolica Kern.), Rosa livida, R. gentllis, Berberis 
detnensis, Lonicera alpigena, L. caprifolia, L. reticulata, L. glutinosa, Rıbes Fleisch- 
manni, Spiraea cana &s mäs gyöngyvesszö bokrocska, tovabba- Gemista heteracantha, 
Daphne Blagayana, Satureia-bozöt s az illyr flöranak szamos mäs kitüntetöje. 
! Masyarorszäg földmivelese. 1896. 4—5. old. 
: Pallas Nagy Lexikona XII. köt. 79. old. — Magyarorsz. värmegyei €s värosai: Fiume, 1897. 
452—456. old. Magyar orvosok €s term. vizsg. Munkälatai XXIX. 1898. 191. old. 
> A Term. tudom. Közlöny 1899, 159. old. jelenti, hogy az Osirya carpinifolia (komlö- 
bükk) Legräd szöllöhegyen es Zäkäny hatäräban is terem. Ez ugyan föntebbi hatärszabäsunkba 
nem ütközik, de szöllöhegyen inkäbb bizonyos, hogy ültetett. Csodälatos, hogy nälunk tärgy hiä- 
nyäban, szäjröl-szäjra terjedö közles alapjän, ültetett fa hiret közlesre meltönak tartjäk. Legräd 
es Zakäny alacsony szöllöhegyein eredeti fa ma alig terem. Az utöbbin voltam. 
