Az illyr meg a magyarföldi Mora talalkozasa 6&s vegyeled6se. 199 
Tuül a Dräväan vagy a Dräva menten nö a fünemüek köztil, de a Balatontöl &szakra isme- 
retlen illyr polgär a Verbascum floccosum, Odontites verna, OÖ. canescens, Dianthus armeriaster, 
Mentha Dalmatica, Helleborus atrorubens, H. odorus, Lamium orvala, Epimedium alpinum, Om- 
phalodes verna, Rhadiola, Lycopus exaltatus var. Hungaricus, Polygala Rossiana, Helleborus macran- 
thus, Lilium carniolicum, Digitalis ferruginea, D. levigata, Sesleriäk, Isnardia, Linum viscosum, 
Scrofularia vernalis, Vicıa oroboides stb. 
Ellenben az idevalö Sternbergia colchiciflora, Dianthus Hungaricus, Draba demissorum, Sorbus 
semincisa, S. perincisa, Seseli leucospermum, Gypsophila arenaria, Iris arenaria, Arabis hispida, 
Linum glabrescens, Alyssum Arduini, Hieracium echioides, H. Balatonense, H. Wiesbaurianum, 
Ajuga Laxmanni, Gentiana Carpaticola, Veronica foliosa, Amygdalus nana, Scutellaria Columnae, 
Vicia sparsiflora, a Balatonmellek flöräjänak legritkäbb polgärai a horvät hegyeken nem teremnek. 
A ket videkkel a kapcsolatot olyan növenyek erösitik meg, a melyek az 
egyik Nöra területeböl a mäsikba a törtenelmi vagy talän epen az üjabb idökben 
könnyen be nem költözhettek, hanem ösidöbeli közös maradeknak kell tekintenünk, 
Horvätorszägnak meg a Balaton mellekenek közös növenyei — a Dräva sik- 
jat mintegy ätugorva, — a fak közül a pelyhes tölgy, a cserfa, a manna körisfa, 
a fekete gyürü, a feher härsfa, a hölyagmogyors, a török meggy, a Sorbus meri- 
dionalis es mäs almafele bokor, a futö rözsa, (Rosa silvestris) es mäs vad rözsa, 
Daphne laureola, D. eneorum, Coronilla emerus stb. sok deli aprö cserje (235. old.) 
A fünemtiek közöse az Asphodelus albus, a Scilla autumnalis,!) Veratrum nigrum, mint az 
ösliliom mezök maradeka, — toväbbaä a gumös Smyrnium, k&t Ruscus, Knautia Pannonica, Her- 
niaria incana, H. hirsuta, Hieracium sessililorum, Galium Austriacum, G. silvaticum (Recsina, Bada- 
csony), Potentilla rupestris, Calamintha intermedia, Malva alcea, Thalictrum maius, Aethionema, 
egesz le a tengerig, az Artemisia saxatilistöl nemi elteressel az A. camphorata, Euphorbia angulata, 
Thrincia hirta, Helleborus dumetorum, Leontodon incanus, Crepiscapillaris, Vinca herbacea, Tamus, 
Jasione, Myosotis suaveolens, Genista Germanica, Centaurea axillaris stb. 
Ez mind megannyi jellemzö növeny, a Balaton fölött s a deli flöravälasztekon tül, 
messzebb az illyr flöranak delnyugati täjain. Vilägos jele, hogy az illyr es balaton- 
melleki meszes videk flöräja egykor egymästöl elkülönitve nem volt, s az illyr 
flöra hajdan nagyobb bösegevel feljebb terjeszkedett, hanem az ösi egyenletesebb 
vegetatiöt geolögiai esemenyek, melyeknek nyomän az emlitett vizfolyäsok tägasabb 
videke vagy regi lapälykepzödes tämadt, szakitottäk szet egymästöl messzire. Regen 
keletkezett ez a välasztek; hely&n &pen az a növenyzet pusztült el, a mely a ket 
videk flörajanak fokozatos kapcsät &s folytatödäsat elenk tärna. A välasztek el- 
keszültevel a növeny elterjedesenek üj ütja nyilott, a folyö vizzel, szellel stb. majd 
az egyik, majd a mäsik oldalra mäs-mäs növeny került a messzebb videkröl. 
A välasztekon innen &s tül mäs-mäs termeszeti ällapot között az alacsonyabb &s 
jobban keletre es6, illetöleg jobban delnyugati täjon a flöra egyenletessege mind- 
jobban megszünt, itt is, ott is mäskepen fejlödött a növenyzet, ügy hogy innen &s 
tül nagyobb különbsegeknek kellett beällani, a geografiai hatär &s flöravälasztek 
tehät jobban kielesedett, s azutän a tägasabb völgyet a növeny sem lephette ät, s a 
keveredes el&E nagyobb akadäly gördült. 
Az illyr flöra hatärät ezek utän, a termeszetnek megfelelöen, a Balaton del- 
nyugati partjäig kell vonnunk. Legkifejezettebb a jelleme a meszhegyeken; a lapälyon 
jobban vegyeledik &s veszti a jellemet (Körös-, Somogy-, Zalavm.), de azert szaka- 
dozva felhat Vasvärmegye deli reszeig, itt a norikumi flörataggal talälkozik &s 
vegyeledik, s a jelleme me&g jobban elmosödik. Az äthidalö flöra &szakkeletnek 
') Keleti iränyban Apatin &s Szonta közt sziken is nö ez a nälunk ritka csinos növeny. 
