200 A növenygeografiai hatarok elmosödasa. 
Somogy völgyeiben, közel a Balatonhoz, valamint Baranya &s Tolna hatärän foszlik 
szet teljesen. A keleti növenyek elönyomuläsa az Ösmätra fele, delnyugatnak a 
Balatonig tart, s a ket flöra hatäran a Balaton vize häborog. A pannoniai jellem- 
zetes flöra tehät a Bakony meg a Balaton vize köze szorül, de a szelessegbeli 
terjedelme nagy, a Zala meg a Tapolya vize között terjed (Läsd a 45. äbrät). 
A növenygeografiai hatarok elmosödasa. 
A növenyzetnek egy resze a Földnek mai felszinen össze-vissza barangol, több 
helyen allandö tanyät üt magänak, majd szämtalanszor vältoztatja a helyet, a regi 
helyeröl teljesen, az utölsö szälig eltünhetik, a vegetatiö okai Es fölteteleivel együtt, 
mäsutt jellemzö üj helyet biztosit magänak. Ez meg a termesztett növenyekkel is 
megeshetik. A petrezselyem pl. deleuröpai, ma inkäbb a müvelt helyek körül vadul 
el, Balaton-Füred hegyein is eleg gyakori. Hazainak nem mondhatjuk. Megis pl. 
SCHUR! azt hagyta ränk, hogy a petrezselyem Brassö körül (termeszetes, hogy el- 
vadülva) gyakori. Ez az ügyszölva ma mär csaknem hazätlan faj tehät Balaton- 
Füred Es Erdely hegyein üj hazät hödithat magänak, s ha a törtenetet nem ismer- 
nök, vegre a nevezett helyeken akär otthonos polgärnak tekinthetnök. Ioy csem- 
peszödik be a flöraba sok idegen elem. 
Ebböl es sok mäsböl is tudjuk, hogy ma a vegetatiö mär nagyon keve- 
redett. Az egeszröl nem tudjuk, melyik növenye honnan &s miöta került oda, 
melyik a regi, s aranylag keves kivetellel — melyik az üjabb meghonosodott 
polgära. Ezert a növenyek honnanvalösägät, valamint a flöra tagosultsägät meg- 
ällapitani, a hatärokat megszabni epen nem könnyü, mert a mäsvideki növeny a 
szomszed flöranak vagy videknek valamely helyen megszokhatik, elszaporodhatik, 
söt egesz jellemzö lehet, pl. a koronafa az Alföldön vagy a szerb tövis az ütmel- 
leki flöraban. Ma egy-egy termeszetes flöräban inkäbb kivälö jellemzö helyekre, mint 
növenygeografiailag hatärozottan elkülönitett tersegekre akadunk. 
A flöravidek hatärait kijelölni tovabbä nehol azert bajos, mert a kultüra a 
növenyeknek földrajzi elterjedeset össze-vissza keverte, s kivält a szäntott-vetett 
videken a növenyzetnek eredeti karaktere egeszen elmosödik. A gyakran taposott 
mezön, kivalt a lakossäg &s foglalkozäsa szerint, a közönsegesebb növenyek sereg- 
lenek össze €s hatalmasodnak el, azok a füvek, a melyek mäsutt is hasonlö mödon 
keverednek &s gyarapodnak, tehät bennök a videk növenyzeti karaktere sem nyi- 
latkozhatik. A somogyi parton Eepp azok a gazdasägot Es romladekot követö füvek 
es körök tanyäznak, mint a minök j6 tävol, tül a Tiszäan. A hegyre (Füred, Bada- 
csony) fölfele haladva a romkedvelö giz-gaz lassankent szepen elmaradozik, a 
vegetatiö tisztül Es a jelleme jobban kidomborodik. 
Ezt azert emlitettük, mert bizonyos helyen vagy hatäron ma a keveredes 
tetemes lehet, s vegetatiö hatarät elrejti. Ellenben mäs helyen, vagy az elmosödott 
hatärtöl täavolabb a vegetatiö különbsege elenken kifejezödik. 
Somogy es Zala sikjaröl, kivält a nedves vagy a müvelt földjeröl, valamint 
a flöratag hatärän is, tävolabbra szölö ismeretek nelkül, nehez lenne a növeny- 
geografiai jellemet &s hovä tartozandösägot megällapitani s a növenygeografiai hatärt 
! Enumeratio plantarum Transsilvaniae 247. old. 
