202 A Balatonmellek foörajanak tudomänyos bontogatasa. 
Az enumerati6 &s enumeratiö között mi is különbseget mondunk. Egyszerübb 
törekvötöl szivesen veszszük az egyszerü, hibätlan enumeratiöt is, de a mai növeny- 
geografiänak ilyet alkotni csak a kiinduläs, a toväbbi rätämaszkodäs kedveert 
szükseges, ezutän egeszen mäs nevezetes munkät vegez vele. 
Speciälisabb területen czelunk a növenyzet összeszämitäsän meg a termöhelyek 
összejegyzesen &s ismertetesen kivül megalapitani, mikent fejlödött ki, alakult meg 
az uralkodö vegetati6 leple. Nagyobb területen, valamint az ältalänos növeny- 
geografiänak czelja kutatni &s lehetöleg megalapitani ezeken kivül a növenyzet 
keletkezeset, hazäjät, a keletkezes helyeröl, az öshazaböl valö szetvändorlasät stb., 
de a legnemesebb, legnehezebb, bizonyos eredmenynyel megis kecsegtetö czelja 
a növenyek elterjedesevel az emberiseg multjäb6l nemit-nemit földeriteni. 
Mert sok növeny most is ott van, a hovä az ösi vagy regibb ember elültette 
vagy a magvät elszörta, a hol a növenynek valami hasznät vette, ältaläban sok 
növenynek mai különös elterjedese az embernek ottleteröl tanuskodik vagy mäs- 
valamik&öpen tephetünk le vele valamit az ösember törtenetenek sötet fätyolaböl. 
Balatonmelleki kutatäsunk, mint kisebb terület az utöbbi törelvesük közben 
alig segit valamit, de elegendö terület, hogy a vegetatio leplenek megalakuläsät 
fürkeszszük. Söt az egesz orszäg Nlöraleplönek megalapitäsa czeljaböl is kedvezö 
kiinduläs lehet, mert a geologiai korszakok II-od korätöl a mai korig megvan többe- 
kevesbb&e minden földretege, hegye, völgye &s különbözö növenyformätiöja. 
Bizonyos videknek valamennyi mai növenye sem nem egykorü, sem nem 
ugyanonnan valö, hanem különbözö korböl es a legkülönfelebb helyröl össze- 
sereglett keveredes &s tarkasäg. A bakonyi part meszsziklainak növenyzete tete- 
mesen regibb, mint az alacsony vagy nedves part mai fükevereke. Nagyon tävolröl 
erkezett polgära: a kälmosgyöker Kelet-Indiäböl, az Oenothera biennis, a Stenactis 
meg az Erigeron Canadensis Kanadäaböl, a szerbtövis eredetileg Del-Amerikäböl, 
ämbär egyik se epen a Balaton mellett szällt le az euröpai területre hozö jarö- 
müveröl, söt kivält a Dictamnus-nak! nagyon lassü‘ &s sokä tartö ütja volt, a mig 
a Himalajäröl hazänkig s a Balaton vizeig lassacskän eljuthatott. A kertböl elvadult 
Ricinuson, märiabogäcson, koriandromon (Keszthely) stbin kivül a szerbtövis meg 
a Stenactis bizonynyal az Ujabb telepedök egyik legfiatalabbika a Balaton melleken, 
az Erechtites hieracifola megtelepedese egy-ket evtizednel kevessel lehet regibb, 
a japäni komlö most kezd Keszthely, Haraszti €s V&sztö körül honosodni. 
A mai &szszerü növenygeografiänak tehät nem lehet egeszen megelegedni 
azzal, hogy valamely terület flöräjäanak alkotö elemeit összeällitja, rendezi €s Össze- 
gezi, hanem a nevezetesebb &s kirivöbb növenyeknek honnan valö vagy lehetöleg 
melyik geologiai korszakböl valö voltät &s fennmaradäsät is kell puhatolnia &s lehe- 
töleg kitüntetnie.” Meg a nem geolögiai korszakbeli növeny is majd regiebb, 
majd Wjabb, akär a korät, akär valamely helyen levö megtelepedeset tekintsük. Ha 
a növenyzet Összeseget igy alkotö reszere es honnanvalösägära szetbontogatjuk, tehät 
a sokfeleseget egyszerüsitjük, benne vezerlö oszlopokat, vezerfajokat jelölünk ki, 
csak ekkor ismerjük meg igazän a flöra elemenek összekerüleset es a flöra meg- 
alakuläsät, söt a fajkeletkezes megfejteschez is közelebb jutunk. 
ı Borsäs V.: A Dietamnus albus systemäja. Termeszetrajzi Füzetek 1896. 353, 357., 387. 
2 «A növenygeografiänak egyik feladata» czimen ezt a th@mät Pecsett, a magyar orvosok 
es termeszetvizsgälök gyülesen (1894. jülius) elöadtam (Termeszettudom. Közlöny 1894. 489. old.), 
de mint balatonmelleki tanulmänyaimba vägöt eddig sehol sem közöltem. 
