A Balatonmellek Horajanak tudomanyos bontogatasa. 203 
Vezernövenynek ältaläban az olyat nevezzük, a mely bennünket növenygeo- 
grafiai kutatäsunkban meglehetös biztosan vezerel, mint a geologust a vezerkövület 
a földreteg relativ koränak fölismereseben. A vezernöveny lehet äsatag s a földreteg 
korät es minöseget jelzi, de lehet elö is, mint öskori maradek, az Aethionema 
a Balatonmellek öshegyeinek meszretegen, az Asplemum Forsteri a szerpentin szik- 
lan, a forgäcsbirka Siöfok homokturzäsan megfeszkelödve. De vezernöveny lehet 
barmely kivälö jellemzö6 vagy jellemere nezve kimagaslö növeny is, különbözö 
helyen, körülmeny közt, mint karakternöveny, söl egyszerü, mäskepen fel nem 
tünö növeny is, a mely pl. az ember nyomät követi es haladäsät jelöli, mint a 
Lepidium graminifolum Tül-a-Dunan a römai kolonia ütjät, a Digitalis lanata, 
Soria Syriaca a török, az Klymus crinitus var. microstachys, Artemisia annua a 
szerb nep nyomät. Vezernöveny az is, amely az embernek valamit mintegy elärul, 
akär a földreteg korära, minösegere, mai ällapotära, akär a növeny multjära, a 
honnanvalösägära, korära stb., akär a täj jellemönek fölismeresere, A vezernöveny 
tehät a tudomänyban mintegy emlekoszlop emelkedik, s hatärozott iranyban vezet. 
Kitüzött czelunknak megfelelöen elemezni fogjuk tehät a Balaton mellekenek 
flöräjät. A növenyzetnek mai tarkasäga &s vegyüleke itt is geologiai Es törtenelmi 
idöbeli. Ha vizsgälatunkat legaläbb az egesz Tül-a-Dunänra kiterjeszthetnök, na- 
gyobb &s vilägosabb lenne az eredmeny. De csak a Balaton partmellekere ter- 
jesztve is ki elemzesünket, e videk, söt reszben a magyar haza flöräjänak meg- 
alakuläsäröl is kielegitö kepet nyüjthatunk. 
A Balatonmellek mai flörajänak alkotö reszei: 1. Ösregi, egesz a Il-od kor- 
beli szikläkat benepesitö, tehät a geologiai idöszakokkal is kapcsolatban levö nö- 
venyek a bakonyi part erdeinek nagyobb reszevel együtt. Van köztük bennszülött 
(endemicus), kiväalö magyarföldi (keleti) es mediterrän-eredetü faj, bizonyos havas- 
aljai vonäs (planta subalpina), söt tröpusi ereklye is. A Balatonmellek mai növeny- 
zetenek szep szäma, a geolögiai romon &s emleken, ösibb vegetatiönak a maradeka. 
2. A fölmivelest es szöllötermelest követö, a 3., 4-ed es mai korbeli termö- 
retegen feszkelödö növenyek, melyek a kultüra öveben geografiai jellem nelkül 
vegyelednek, csak különösebb, bäntatlan termöhelyen: ahomokon, a nedves parton, 
a nädasban, az ingovänyreten vagy a vizben van kifejezett jelleme. 
3. Nem regi ide költözes, mint meghonosodott növeny. A Balatonmellekre 
termeszeti erö, ällat vagy az ember reven ma is jut fü. A müködö6 erö ma ismet 
oda is viszi, a hol mär 6 vagy Ösfaja egyszer kipusztult. 
Tovabbi fejtegetesünk lehetöleg az itt emlitett jellemü növenyek sorät követi. 
XXXVI. FEJEZET. 
A BALATONMELLEK SAJAT (BENNSZÜLÖTT) NÖVENVYEI. 
A mely növeny valamely hegysegnek, orszägnak, videknek vagy mäs hely- 
nek a sajätja s ezen kivül mäsutt nem terem, bennszülöttnek (planta endemia), 
specialisan hazäankban magyarföldinek (hazai, honi, nemzeti) nevezzük. Hogy erede- 
tileg valösäggal ott szülemlett volna meg, nem ällitjuk, de mäs helyröl ismeretlen 
leven, odavalonak, voltak&pen a regi eltünt vegetatiöböl gyakran szükebb teren 
visszamaradt Ösereklyenek kell tekintenünk. A bennszülött növeny megällapitäsa 
