206 A Balatonmellek sajät (bennszülött) növenyei. 
C. pallidus,; fünemü a Seseli leucospermum, Ferula Sadleriana, Linum iuniperi- 
folium, L. dolomiticum, Centaurea Sadleriana, Hieracium Danubiale, Dianthus sub- 
diutinus a hegyvidekröl, a Colchieum arenarium, Linum glabrescens, Veronica Biha- 
riensis, Tribulus orientalis, Dianthus diutinus, Alkanna parviflora, Festuca vaginala, 
Contaurea Tauscheri, Sedum Hillebrandü, Allium Borbasıi a Räkos mezejeröl, az 
Onobrychis arenaria, Thlaspi Fankae (a Sväbhegyen) a hegyen, valamint a Räkoson is. 
Sımonkar! Tül-a-Dunän-nak következö bennszülöttjeit emliti: 
Kitaibelia vitifolia, *Cirsium Boujarti, 
*\icia Pilisiensis, *Cynoglossum Hungaricum. (— G. Haenkei Schult.), 
*Seseli leucospermum, Vegre a *Sedum Hillebrandii az Alföldröl. 
Közülök ketsögtelen bennszülött a Balatonnäl ismet csak a Seseli, a Kitaibeha, 
Tül-a-Dunän csak ültetett, a Cirsium Boujarti Olaszorszägban (Majella, Morrone 
Aprutii), Tirol deli reszen (Val di Vestino), hazänkban Csereviz, Bekäs-Megyer fölött 
stb., a Cynoglossum a Velebiten, Boszniäban £s Herczegovinäban is terem, a Sedum 
Hillebrandi-t pedig Janka? a S. Sartorianum-mal (Boiss. et Held.) egyesitette s 
Nyman’ szerint Szerbiäban is terem. Csodälni is lehetne, hogy a bojtorjänos (?r- 
sium es Cynoglossum (51. äbra) mäsfele el nem hurezolödott volna. 
En a Balatonmellek endemikusaira nagy gondot forditottam. Nemelyik gyen- 
gebb elterest, csak a teliesseg meg a faji szetväläs megkezdödese kedveert emli- 
tettem meg. A mint a fajfogäsröl, erröl is lehet vitatkozni, nemelyiket hybridnek 
lehet mondani, de ez a dolgon, kivält a fäk között semmit se vältoztat. 
A Balatonmellek bennszülött növenye leginkäbb a partot (läsd a 120. old.) 
meg a hegyet lakja s itt kiväldan a legregibb geologiai formätiönak, a mesznek a 
szülöttje. Innen mäshovä eljutni vagy nem birt, vagy mäsutt kedvezötlen helyen 
elpusztult, a Balaton mellett pedig magyarföldi is, talajjelzö is maradt. 
A Balatonmellek hegyeinek fajt üjja alakitö hatäsa ma nincs, vezernövenye 
nem az ut6öls6 ezredekben keletkezett itt, hanem termeszetes Uton ide került vagy 
;de hurezolödott &s kesöbb jellemzö lett, endemikusa pedig az öskor vegetatiöjäböl 
maradt vissza, legfeljebb az als6 videkre leereszkedve nemileg ätformälödott. 
Hogy a Balatonmell&k bennszülötteit üjabb behurczoläsnak tekinteni nem 
lehet, bizonysäga az egymäs közt, valamint mäs vezernövenyekkel valö bensö 
systematikai rokonsäguk. Igy a fäs bennszülöttek nagyobb resze az almafelek meg 
a rokon rözsafelek (rözsa, szeder) csalädjäböl valo, melyeknek a bennszülötteken 
kivül meg mäs jellemzöbb fajai is vannak a videken. Több bennszülött fa barkäs 
virägzatäröl rokon. A fünemüek közt is több van ugyanabböl a csalädböl vagy 
nemzetsegböl, söt a rözsafelek (Potentilla) közül is. 
Megvenhedett bennszülöttje a Balatonmellekenek a Sorbus semiincisa, szeder- 
faj, Seseli lencospermum, Potentilla Locyana, de sok regije van deli Es keleti növe- 
nyei között is. A 209, stb. old. elöszämitott pelda többnyire terjed az ege&sz Ösmätra 
öven vagy a közel videken. Az egerfa, szeder, rözsa, Potentilla, kakukfü, menta, Hire- 
racıum leginkäbb jelenkori ätformälödäs. Többnek, mint Zeendö vagy alakulo fajnak 
(species futura v. nondum perfecta) meg csak kevesertekünek lätsz6 finomabb 
\ Erdely edenyes flör. 20. old., de a növeny edenyes, nem a flöra, valamint plantät, nem a 
flörät lehet enumerälni. 
2 Mathem. &s term. tudom. Közlem. XI. köt. 168. old. 
3 Conspectus fl. Europ. p. 261. 
