A Balatonmellek sajätvideki növenyei. 207 
azaz subtilis belyege van, de ez annäl emlitesre meltöbb, mert az elterest, a 
töfajtöl val6 elszakadäs meginduläsät az Ösmätra termeszeti viszonyai okoztäk, 
illetöleg inditottäk meg. A most gyengebbnek lätszö belyegek majdan erösböd- 
nek, j61 kialakülnak s a mostani gyenge vagy ingadoz6 elteresek, m&g a helyi 
alakok is (forma localis), ha fennmaradhatnak, majdan a messze jövendö fajai 
lesznek. 
A BalatonmellEk sajatvideki növenyei. 
]. A fasnövenyek. 
Mint mindenütt, a Balatonmelleken is a fäs növeny alkotja meg a geografiai 
alakulässal együtt a videknek täjkepet, a fa tünik ki leginkäbb a videken. 
A Balaton melleken, valamint hazankban fäs vagy fatermetü egyszikü nem 
terem, valamennyi ilyen növenyünk a kötsziküek osztälyaböl valö. Az egyszikti 
fatermet a pälma. A nyitvamagzö (gymnospermae) vagyis tobzos fäk csalädjänak 
tagjait az egyetlen boröka kepviseli. A fenyö, a hol nö, rendesen ültetett. 
A hatalmasabb ketszikü fak nagyobb resze barkäs. Ilyenek a tölgyfafelek, 
gyertyänfafelek, nyirfafelek meg a füzfafelek vadon, nevezetes magyarföldi fajok- 
kal. Az almafele, rözsafele &s vitorläsvirägü csaläd fajai is nevezetesek. A platanus 
(Platanaceae), eperfa (Moraceae) ezüstfa (Elacagnaceae), tamariskafa (Tamariscaceae), 
az orgonafa (Oleaceae), lögesztenye (Hippocastanaceae), sokfele härsfa, diöfa, 
(Juglandaceae), a bälväanyfa (Zerebinthaceae), lepenyfa (Caesalpiniaceae), az arany- 
zapor meg a koronafa (Papilionaceae) termeszetszerüen nem jellemzö6, csak ültetett, 
A videk sajät fäja, de reszben Budapest videken is terem: 
A mogyoröfänak elterese, kivält a Corylus glaucescens es C. striata, 
A tölgyfäböl: a Ouercus Balatonensis, Ou. calvescens (hybrid), a Qu. Robur 
var. perrobusta, Qu. sublobata. 
A Populus villosa LAnGg nevü szöszös nyärfa, 
A Tilia Füredensis, T. subulmifolia (hybrid), 7. Budensis nevü härsfa. 
A Sorbus semiincisa (46. äbra), a szäraz part veröfenyes lejtöjen; a nedves 
partet I. a 122. old. Ez a berkenyefaj a Balatonnäl ritkäbb, a budai hegyeken 
gyakori jellemzö kis fa, s a regi vegetatio Ösereklyeje. A Sorbus aria szetägazäsä- 
nak nevezetes tagjai, a S. meridionalis, S Austriaca parallel testverfaja, de faj- 
vegyülesböl valö szärmazäsät semmi sem igazolja.' Mert kellene szepen gyümöl- 
csözö magyarföldi fänak hybridnek lenni, csak azert, mert mäsutt nem terem, sa 
faji szettagozödäsranem gondolnak ? Delibb helyettesitöje a S. Austriaca (G. Beck). 
Bennszülött cserje a szedrek közül a Rubus Szab6i, Rubus Idaeus var. subcandicans, R. 
plusiosetus, R. Balatonicus (III. täbl.), R. grandifrons (&szaki helyettesitöje a R. corylifolius Sm.), 
R. Kisfaludyanus, R. dolomiticus, R. semitomentosus, a vadrözsäk közül a Rosa ampelophila. 
Az aprö cserjeböl bennszülött a Salix irreflexa (hybrid), S. argyrotricha, emezt dszakon a 
S. argentea Sm. helyettesiti. A Genista nervata (deinyug.), helyettesitöje delkelet fel& a G. ovata, 
Helianthemum pustarum (felcserje). 
 FRITSCH szerint (Schedae ad fl. exsicc. Austro-Hungar. VII. 1896. 19.) ‚S. meridionalis X 
Zorminalis lenne. 
