A Balatonmellek sajätvideki növenyei. 209 
II. Ag idevalö finemü növenyek. 
Legnevezetesebb systematikai tagosuläsa van a videken a mentänak, a Poten- 
lıllänak, szegfünek, a feszkeseknek, a boglärfeleknek. A többi systematikai rend- 
ben következik, a nevezetesebbet *-gal jelöltük. 
Dactylis glomerata var. villiflora, var. geomastix, a töalakböl itt vält ki. 
*Pollinia Gryllus var. eriocaulis, itt a typussal talälkozik. 
*Festuca vaginata, ältaläban a magyar homokon. 
*Ornithogalum sphaerocarpum, helyettesitö rokona mäsutt az O. Pyrenaicum (O, sulphureum), 
Euphorbia angulata var. hypotricha (Alsö-Ausztr. is), a töalakkal vegyest. E. pulverulenta, 
az E. Pannonica elterese, E. Sturii, az E. Gerandiänäböl vält ki vagy viszont. 
Mercurialis ovata var. longistipes (közepalak), a ket töalakkal egy videken. 
Rumex Balatonicus (hybrid), mäsutt helyette a Rumex erubescens keletkezett. 
*Polycnemum Heuffelii. 
Knautia arvensis var. canescens, var. brachyclinis, gyakoribb itt a töalaknäl, 
Stenactis coerulescens, a töalak közt. 
Achillea pseudotanacetifolia az A. distans-sal talälkozik, a havason az A. tanacetifolia 
keletkezett helyette; itt belöle, az alvideken az A. pseudotanac. vält ki. 
*Erigeron crispulus, mäsutt a E. acer helyettesiti. 
Centaurea scabiosa var. sublucida (Vasvärm. is), Ausztriäban a C. Badensis helyettesiti. 
Hieracium Castriferrei, *H. megatrichum. H. pseudoalpestre, H. Doroghense, H. Suevorum, 
H. pseudosabinum (mäsutt a H. cymosum meg a H. Sabinum helyettesiti), *H. Balatonense (mäsutt 
helyette a H. cinereum nö), *H. Danubiale, H. subplumbeum (helyettesiti mäsutt a H. plumbeum), 
Thrincia subglabra, (közepalak), Lactuca semiintegra (közepalak), 
Galium Mollugo var. pycnotrichum, G. Austriacum var. Balatonense, a töalak itt is nö. 
» angustifolium var. oligotrichum, talälkozik a G. erectum-mal. 
*Mentha retinervis, M. Kuncii, M. Balatonialis, mäsutt a M. pubescens helyettesiti. 
»  *Peisonis, mäsutt a M. pubescens helyettesiti. M. thermophila, M. *Löcyana (27. äbra). 
»  subcordifrons, mäsutt aM nudiceps helyettesiti. 
*Ballota submitis, mäsutt a B. alba (B. foetida Lam.) meg a var. villicaulis (Fiume)! helyettesiti. 
Galeobdolon brachyodontum, mäsutt a G. montanum nö helyette. 
Galeopsis crenifrons, a G. speciosaböl vält ki. 
*Salvia polytoma, a gyakori S. verticillätäböl vält ki. 
Thymus sparsipilus, (fajvegyülek). Glechoma Pannonica, 
Marrubium intermedium, Verbascum longicrure. 
*Androsace maxima var. longifrons. 
*Seseli leucospermum me&szsziklän, az alvidek legnevezetesebb endemikusa, valösägos növeny- 
geografiai rejtveny &s tünemeny. Mäs Seseli-faj alig hasonlit hozzä. 
*Sedum Hillebrandii homokon, 
Sempervivum hirtum var. raripilum, mäsutt a zöld S. soboliferum kepzödött helyette, 
Thysselinum palustre var. stenocarpum, läpon, a töalakb6l itt vält ki. 
Helleborus dumetorum (Stäjer keleti szelen is), Becs hegyein a H. viridis helyettesiti, ha- 
zankban mäsutt a H. purpurascens, H. atrorubens meg a H. odorus. Faji szetägazäsa hazänkban van. 
Caltha cornuta var. eurycarpa,; magasabb helyen a C. alpina nö helyette. 
Thalictrum angustifolium var. hypotrichum, a töalakböl itt vält ki. 
Papaver Hungaricum (hybrid), Berteroa incana var. virescens. 
*Draba lasiocarpa var. demissorum, magasabb videken aD. lasiocarpa helyettesiti. 
Viola castanetorum, mäsutt a V. Ruppii helyettesiti. 
*Viola stichotricha, a V. Riviniana-böl vält ki. 
Polygala amara L. var. Balatonica, mäsutt.a töalak nö helyette. 
» comosa var. subsempervirens, a töalakböl itt vält ki. 
*Althaea micrantha, olasz testvere az A. Taurinensis, szerb testvere az A, Kragujevacensis. 
* 
! Pallas Nagy-Lexikon III. 1893. 810. old., caule folioque canescenti-villoso. 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. II. köt. 2. r&sz 2, szakasz. 14 
