A Balatonmellek sajätvideki növenyei. 211 
Dictamnus albus, var. levistylus, itt delnyugatra szörösbibeszälu. 
*Tribulus orientalis, helyettesitöje mäsutt, mär a temesi homokon is, a Tr. terrester. 
*Potentilla Sadleri, helyettesitöje Lengyelorszägban a P. canescens (läsd az I. täbl.). 
* » Kerneri, a P. adscendenssel itt talälkozik. 
* » Löcyana (II. täbl.), helyettesitöje eszak feleE a P. Wiemanniana meg a P. collina. 
» argentea var. subpectinata, a töalakkal itt talälkozik. 
» Balatonensis, helyette Horvätorszägban a P. semiargentea tämadt. 
* » leucotricha, mäsutt a P. pilosa meg a P. recta mäs elteresei keletkeztek. 
Medicago varia var. adenocarpa. — Orobus tristis itt a tÖalakkal (O. niger) vegyest nö. 
A vizi es parti endemismust läsd a 85. Es 120., 149. old. 
Tül-a-Dunän endemismusät kiegeszitve, a Mecsek csoportnak aligha van mäs 
bennszülöttje, mint a Balaton mellekenek; pontosabban kellene kutatni. Van több 
delkeleti &s ketsegtelen mediterrän polgära (läsd a 198. old.). 
A Bakonynak nincs bennszülöttje, legfeljebb az, a mely a balatoni lejtökön 
terem. Ellenben a nyugati flöravälasztekon tül, a Vütömhegycsoportban egesz 
mäsjellemü havasaljai növenyzet (flora Norica seu subalpina) virul sok olyan fajjal, 
a mely a hatärvonalon innen az orszägban keletfeleE nem terjed. E videk növeny- 
zete a Balatonmelleketöl is meröben különbözik, s egesz mäs bennszülöttje maradt 
fel. Ilyen az Zuphrasıa perincisa, Sempervivum adenophorum, Thlaspi Goesingense, 
Potentilla serpentini, több rözsa €s szederbokor stb.! inkäbb norikumi typusok. 
Florisztikailag ismert mäs alföldi värmegyevel a Balatonmellek endemismusät össze- 
hasonlitani azert meg nem felelö, mert Bekesvärmegyeben a sziki (Rumex pseudo- 
natronatus, Trifolum angulatum), Temesvärmegyeben a homoki növeny (Mattia 
umbellata) az endemikus, a minönek a Balaton körül termeszetszerü helye nincs. 
XXXIX. FEJEZET. 
TROPUSI EREKLYEK A BALATONMELLEK ELÖ FLÖRAJABAN. 
A mäsodkornak kreta-idöszakäban, a tropikus klimänak tetemes vältozäsai 
következteben, Euröpäban a vegetatiönak egyenletessege mind inkäbb felbomlott, 
a tröpusi növeny Jobban tünedezett, delre vonult s a nyomaäban szubtropikus, azutän 
mersekelt-övi sarjadzott, mely, ha ösi jellemeböl veszitett is, de bizonyos tropikus 
sajatsagokat Es belyeget megis megörzött. A Balatonmellek öskori flöräja a geolögia 
elsö es mäsodkora elejere vissza nem vezethetö; valöbbszinü, hogy abban a korban 
a Balatonvidek fölött tengerviz volt; igazi tropikus vegetatiöja tehät nem is volt. 
A tröpusi meg a közepeuröpai &s mediterrän növenyek rokonsäga nincs töke- 
letesen megszakadva, a visszavonuläsnak, ätformälödäsnak &s eltörpülesnek fölismer- 
hetö nyomai maradtak. A Balaton körül is, a flöra alkot6 elemei között eleg olyan faj 
van, mely a videk, hazank, söt Közep-Euröpa növenyzeteböl termetevel, szervezetevel 
vagy mäs belyegevel nagyon kiri, legfeljebb mint mindennapi megszokott marad figyel- 
men kivül elöttünk. Ilyen pl. a näd, a borostyän, komlö, a fagyöngy, több örökzöld 
növeny stb., mely systematikai rokonsägät tekintve is, ärvan szakadva, rendesen 
fajrokonsäg nelkül, egy vagy keves fajäval &l Euröpa hegyein. Ellenben teljesen 
UV. ö. meg Vasvärm. növenyföldrajza 70—71. old. 
14* 
