Troöpusi ereklyek a Balatonmellek &e16 Hörajaban. 28 
jöol munkaält talajan. A kabakbogy6 (Dryonia) a sövenyre nehezkedik, de mäsreszt 
a tropikus-eredetü tökfelek eltörpülese videkünkön. 
A bignoniatormäjü iszalag (Clematis vitalba) a keritesen es fäkon Öszkor 
ärvalänyhaj formän diszitett termeseröl tünik ki, a szüretelö legeny a kalapjähoz 
is tüzi. A nagyobbik folyöka (Convolwulus sepium) a näd iszalagja, mig Euröpänak 
mäsodik legbeli-gyökeres növenye, a Solanum dulcamarum, iszalagtermeszeteböl 
kivetközött s a legbeli gyöker elsatnyuläsänak csak a nyoma maradt rajta.! 
Az üjvilägi s videkünkön gyakran ültetett Ampelopsis vagy Parthenocissus jol 
köze illik videkünk liändäinak, s nagyon csinos a szöllöhäzakon. 
A tropikus flöränak kivälö vonäsa az örökzöld, vastagabb &s fenyes csinos 
lomb, a miert, mint a hervadatlan erdem jelk&pe, az emberiseg törteneteben is hirre 
vergödött (baber, czitrom, narancs, mirtusz, rozmaring stb.). Ilyen örökzöld növeny 
mäs rokonsäg nelkül vagy keves rokonsäggal, a forrö tartomänyokban pedig sok- 
lagtı szetägazässal, a Balatonmelleken is eleg van, mint az oleanderlombu Daphne 
/aureola, a borostyan, a sötetkek-virägu Vinca minor &s mäjkökörcsin, az Asarum 
Europaeum, Potentilla, ibolya, tüdöfü, az Zuphorbia amygdaloides levele, a balaton- 
melleki päfränyok nagy resze, mint különben is ösi vegeratiö maradeka, szämos 
kitelelö päzsitlevel. A törpe Es török meggy, a söskabokor stb. levele az örök- 
zöldeket utänozza, kemenyebb, vastagabb &s nagyobbfenyü, mint mäs cserjee. Kelet 
es delfele a rokonsäga is nagyobb, örökzöld testverfaja is van (v. ö. 155. old.). 
Nagy a szäma a tropus videken az olyan növenynek, mely nem a földben, 
hanem fäban vagy mäs növenyben gyökeredzik meg, de rä nem csavarödzik. Ilyen 
tehernöveny (epiphyton) maradcka, valösägos legbeli növeny a Balatonnäl a fagyöngy 
meg a madärlep. Itt emlithetök a zöld elösködök, a kakasczimerfelek csalädjäböl: 
a csormolya, kakasczimer, kakastarej, az Zuphrasia, Odontites, tovabbä a Thesium. 
Orchideäink fan termö forrövideki rokonaik ellenere földben gyökeredznek. 
A felelösködöktöl csak egy lepes van az igazi elösködökhöz (plantae para- 
sitae), melyek az ätsajätitott kesz täpläl&kot mäs növenyböl szijak. Ilyen a nem 
zöld Orobanche, a Lathraea, Neottia es Monotropa, a Balaton melleken elszörva, 
csak az O. echinopis Siöfok homokjän sereges, sa keves humuszkepzödessel a sivär 
homokturzäson inkäbb hasznäl, mint ärtana. Az Orobanche-nak több faja van, a 
többi fajaszakadt. Rombolö Eelösködö csak az aranka (kosz vagy lucernakosz). 
A tropikus köver növenyeknek csak törpesege van a Balatonnäl, mint a varjü- 
haj, a Plantago maritima, Salsola kali, Salicornia herbacea. 
A näd szinten a tropikus päzsitkörök kepviselöje. Utänzöja &s tärsa a fodor- 
säs, a gyekeny, a käka, valamint a magas vad päntlikafü is. 
A magasabb harasztokböl a hölgypäfräny meg az ölyvharaszt emlitend6. 
Lehet a delibbvideki &s elterö-termetü futö rözsa is az Ösidök maradeka. 
Nevezetes a Balatonmellek flöräjäban ket faj csodabogy6 vagyis Auscus. Ma 
mind a kettö telizöld s kivälödan a deli videk lakosa. Az egyik szürös &s a bokor- 
ban, alegelö jöszägnak alkalmatlan gyom (egertövis, R. aculeatus). A Auscns azert 
csodälatos, hogy levelnemü ägän (phyllocladium) fakaszt viragot es erlel bogyöt. 
AR. hypoglossi-t mär a nep is mutatta mint csodälatosat nekem, melynek a «leve- 
 SCHUCH Jözser: Adatok a järulekos gyökerek fejlödeschez. Ertekez. a term.-tud. köreböl, 
VII., 1877. — Schuch Jözser: Ist der Epheu die einzige Pflanze, welche bei uns Luftwurzeln bildet ? 
Botanische Zeitung 1876. 
