214 Tröpusi ereklyek a Balatonmellek elö fHörajäban. 
let» szokatlanul piros bogyö disziti. Szviniczän ezert cser&pben is tartjäk. Ilyen level- 
formäjü äg Közep-Euröpa flöräjäban ritkasäg, ellenben delfele s toväbb a meleg 
videken gyakoribb, ezert a ket csodälatos Ruscus Közep-Euröpa meg a Balaton- 
mellek flörajäban szinten Ööskori maradeknak tekintendö, a mely levelformäjü lapos 
ägät mästermeszetü idöböl örizte meg. 
Az euröpai vegetati6 resze a multhoz kepest törpülesben, s a fak viraga sat- 
nyulö felben van. A Balaton mellekenek is van nehäny olyan törpesege, a mely- 
nek nagyobb &s vältozatos testverformäi a meleg videken vannak. Ilyen az Arum 
maculatum, mint a tropikus, gazdag Aroideae csaläd egyetlen honos kepviselöje, 
a surlöfüvek, kivält a deli Zgwisetum ramosıssimunmn, valamint fövärosunk Ephedrd-ja 
(kazuärbokor) az auszträliai kazuärfäke, a vad rizs a jöfele rizse, a negytülkü sulyom 
a khinai nagy kettülkü sulyome. Tröpusi maradekunk kevesbb&e nagyszerü, de 
epen hogy a verbeli (systematikai) rokonsäg törpesegei elszakadva @lnek nälunk, 
föltetelezhetjük, hogy valaha, ha mäs formäjok is, együtt elt Euröpaban. 
Sajätsägos, hogy Afrika oly kevesse szerepel flöränkban. A fokföldi erika- 
felek rokonsägäb6l valö a cipruslevelü &s szalmavirägu csarab (Calluna vulgaris). 
Afrika inkäbb a mediterrän flörät mödositotta. 
Ha az elöszämitott tröpusi ereklye nem is mind itt maradt volna fel erede- 
tileg, törtenetes ellenvetes kedveert megemlitem, hogy legaläbb resze kesöbb ide 
ismet visszaköltözhetett. Ezert a tröpusi ereklye ertek&t nem veszti, mert morfologiai 
belyeg, nem kisebb tävolsägröl el- vagy visszavändorläs szerint alapitottam meg. 
XL. FEJEZET. 
A HAVASI VONASOK ES EREKLYEK. 
A mit ma a Balaton hegyein lätunk, mind a regi vältozäs €s pusztuläs mara- 
deka, sem a hegye alakuläsa, sem a növenyszövetkezete nem igy teremtödött. Sok 
fü alig lel földünkön ällandö termöhelyet, a csiräja mäs-mäs helyre jutva, keny- 
telen alkalmazkodni, toväbb-toväbb alakül, s a szämtalan helyen letrejött a fajok, 
fajtäk &s vältozatok vegtelen sorozata. Minthogy sok fünek a toväbb alakuläsa lassu, 
vagy lätszölag nem is alakul, nem csoda, ha alacsony hegyünkön meg ma is szembe- 
tünö a magasböl leereszkedett havasi analogon, valamint Alföldünk sikjan helyen- 
kent a hegyi vegetatio. 
A Balatonmellek meg a Pilishegyseg floräjäban is legmeglepöbb &s nagyon 
kirivö az alpesi vonäs &s virägmaradek. ‚E hegyeknek olyan helyein, a hol a nö- 
venyeknek üjabbkeletü &s termeszetes üton valö összehurczoläsa vagy Összevän- 
dorläsa teljes lehetetlenseg, hatärozott havasi jellemü növenyekre bukkanunk, vagy 
a havas videkkel (Karszt, Fätra) valö ketsegtelen kapcsolat nyilatkozik (222. old.) 
Meglepö ez, mert a havasi virägot nem akärhol €s nem akärmikor läthatjuk, a havasi- 
eredetü kertinek törtenetet nem nagyon kutatjuk. A havasi viräg a lakott helyre 
ritkän ereszkedik le, a meg nem felelö helyen alig marad ällandoö, a keves köz- 
lekedes folytän az alvideki közönsäges füvel nem keveredik. Szokatlan szepsege 
es formässäga, kivältkepen pedig a havas räfuvalta feny es sötetebb keveredetlen 
elenk szin jobban megragad. Annäl megörvendeztetöbb, ha a havasi füvet vagy 
