A havasi vonäsok es ereklyek. 215 
hozzä hasonlöt az alvidek helyein is läthatjuk. A botanikusnak ez a tapasztalat 
annäl ertekesebb, mert a flöra keletkezeseröl nyujt a kezebe Ertekes bizonyitekot. 
A Balatonmellek hegyein a havasi növenyfaj termete, egesz biologiai visel- 
kedese, tavaszi virägzäsa, valamint mäs szervezete is olyan, a minö a kivälö havasi 
füe, söt a systematikai rokonsäg is vele foglalja össze ezeket ama alacsony vide- 
ken termö sajätsägos növenyeket. Havasi fajtestverökkel vagy teljesen megegyeznek, 
tehät az alvidekröl vältozatlanul terjednek a havasi regiöba, pl. Galium Austriacum, 
Leontodon. incanus, Myosotis suaveolens, Parnassia, Globularia Willkommii,‘ Aethio- 
nema saxatile, a1l42 oldalon emlitett läpnövenyek, a fäsak közül pedig a Daphne 
cneorum, — vagy csak kevesse, s pedig leginkäbb relativ belyegeikre, oly sajätsä- 
gokra nezve különböznek, a minöt a füvön, tapasztaläs szerint, az alacsonyabb es 
magasabb hegyi ällomäs szokott elöidezni, tehät a belyegök nem teljesen egybe- 
väg6 (havasi k&pmäs, helyi analogon), vagy vegre sok balatonmelleki növeny szer- 
vezete &s eletjelensege a havasieval megegyezö, a minö regen fent a havason volt. 
Ilyen megegyezest es kapcsolatot a Balatonmellek meg a Piliscsoport erdötlen 
lejtöin, kivaltk&pen a jobbära lemeztelenitett Es frisebb termöfölddel nem boritott, 
ma mär. kisebbterjedelmti meszszikläs helyein &s tördelekein, e k&t hegysegnek 
öskori talajan latunk. Ujabbkori keveredesnek es odahurczoläsnak nem tekinthetjük 
különben a közbeesö helyeken talän mäsfajta sziklän is megtelepedtek volna. Ezen- 
kivül hazänkban a havas &s alvidek közt alig van olyan közlekedes, a mely a nö- 
venyek magvät vagy csiräjät egyik helyröl a mäsikra elszällitanä. Minthogy szü- 
kebbkörü termöhelyükön kivül szaporätlanok, onnan el nem mozdulnak, csak rajta 
gyarapodnak ; minthogy nagyobb reszöknek az elhurczoläsra szervezete €s alkalma 
sincs, tehät egyältaläin nem könnyen s az ösmeszsziklän tül nem terjeszkednek ; 
azert e helyen teljes bizonyossäggal eredetieknek, Ööslakosoknak s az egykor ma- 
gasabb meszhegyek vegetatiöjäböl valö Ösmaradeknak kell tekintenünk, legfeljebb 
nehäny mäs Ujabb tolakodott közejök. A hol a föld frisebb, ott a növenyzet, min- 
dennapi tapasztaläs szerint, napjainkig jobban keveredik s a karaktere a folytonos 
keveredesben elenyeszik. De itt nem ilyen helyröl van sz6. 
A havasvideki füveknek egyresze alvideken is eleg szapora (Sesleria varıa, 
Myosotis suaveolens, Aethionema, Leontodon incanus, Polygala amara var. Balatonica, 
Gahum Austriacum es var. Balatonense, Primula canescens), de nemelyik Szaporätlan, 
legaläbb a Balatonnäl, pl. a Draba demissorum, Arabis hispida Gyenes völgyeiben, 
a Thymus chamaedrys Keszthely partjän, ügy hogy mär ma is termeszetes pusztulö 
felben van s elpusztul a termeszet eröi következteben, mint a hogy mär ilyen a 
Balaton melleken ketsegtelenül sok meg is semmisült (a lapnövenyek). 
Megegyezö sajätsäg a havason meg a Balaton melleken a vegetatiönak kike- 
letkor gyors Ebredese, kivalt a korai viragzäs pompäzäsa. 
A havasvideki vonäst viselö növeny a Balaton melleken sem fejlödik sokkal 
toväbb, mint a havason; rendesen aprö s tavaszkor virit (Primula acaulıs, Pulsa- 
Zilla), epügy, mint akärmelyik havasi fü, ha az alacsony videkre lesodrödik vagy 
ilyen helyen tenyesztjük, — a forrö nyär elött Erlel gyümölcsöt, ügy hogy a fej- 
lödese folytän elvezett hömerseklet, valamint a tavaszi fejlödes idejenek rövidsege 
is meglehetösen megfelel a havasvidek höfokänak &s az Evi tenyeszes nem hosszü 
tartamänak. Egyszerü szervezkedese czelszerien harmoniäl akär a kikeletnek, akär 
!) Horvätorszäg havasain meg a Balatonnäl. 
