216 A havasi vonäsok es ereklyek. 
a havasnak hüsebb idejevel, akär a vegetatiönak tavaszkor vagy a havas tetön rövidre 
szoritkoz6 fejlödesevel, ügy hogy az egyszerü szervezkedessel e növenyeknek elete 
nagy küzdelembe egyik helyen sem kerül. A havasi szärmazek tehät &letkörülme- 
nyeit lent is meglehetösen megörizte, mäsreszt az a tanulsäg is kiderül belöle, hogy 
a havasi fejlödesnek az alvideken a tavaszi viruläs az analogonja. 
A havasvideki vonatkozäs a Balaton melleken a következö: 
1. A havasi növenyekkel valö megegyezese az alvidek jellemzö füveinek az ala- 
csony termet (Globularıa Willkommü, Galium Austriacum, FPolygala Balatonica, 
ıbolya stb.). Legnevezetesbike a Helanthemum, melynek majdnem valamennyi hazai 
faja keves vältozässal a siktöl egeszen a havas csücsäig fölterjed. A balatonmelleki 
H. canum-nak a H. alpestre €&s H. rupifragum, a H. helianthemum-nak a H. 
2labrum, H.grandiflorum a havasi analogonja. Aprö cserjek, fäas reszökkel csaknem 
a földbe bujnak, csak a kurta virägzö szär emelkedik a levegöbe, egeszen havasi 
termetök van. Ilyen heverö, aljafäs €s havasi-termetü a Herniaria incana is. 
A heverö vagy a földhöz lesimulö termetet is itt emlithetjük, kivältkepen a 
tavaszi, valöszinüleg a havasröl leszakadt füveknek, mintha a hönyomäs szoktatta 
volna le. Ilyen egesz terjedelmes viräglepedöt alkot Gyenes völgyeiben a Coronilla 
Emerus-nak apr6ö heverö alakja a Gemista prllosaval. Ez a termet a havasi aprö 
füz sajätja, mely a hö alatt tetemes nyomäst szenved. Heverö futö termete van 
sok kakukfünek, söt havasi fajai az alvidekiektöl nem nagyon különbözök. 
Havasi vonatkozäs különben a Balatonmellek magasabb köröi közt is van, 
mint a Thalictrum aquilegifolium, Calamagrostis varia, C. arundinacea, Aconitum 
vulparium, Achillea pseudotanacetifolia, söt van a fäsak közt is (219. old.). 
2. A havason gyakori gyepes vagy gyepezönövessel a Balatonmell&k hegyein 
szinten sokszor talälkozunk, kivält a päzsitfelek közt. A Poa Badensis az Ösmaätra 
öven a P.alpina jelkepe, a Z. bulbosa, mely virägzatänak elzöldülesevel a ?. alpınatz 
utänozza, a Festuca heterophylla (a havason F. mgrescens Lam.) stb., anem päzsitok 
közül az Alsine verna, Al, setacea, Dianthus Hungaricus stb. vilagos pelda. 
3. A gyepezö fünek vagy sok szära nö ki a földböl (a gyöker fejeböl) vagy 
a czikkjei megkurtulnak, ezert a levelek rajta sürün csoportosodnak vagy törözsät 
alakitanak (kövi rözsa, Draba demissorum), söt a levellemez is csökken, keskenyke 
lesz, hogy a kipärolg6 felszin lehetöleg kicsi maradjon. A keskenyleveles fü (Alszne, 
päzsit, szegfü, Campanula tenuifolia, Aethionema) az alvideken meg a havason gyakori, 
4. Ugyanezzel függ össze a törpeszärüsäg (subcaulescentia); az ilyen fünek 
inkäbb csak virägnyele van, levelei atörpe szäron sürüen zärköznak &s a nagyobb- 
foku kipärolgäs ellen küzdenek. Ilyen a Frimula acaulis, a tavaszi Potentilläk, az 
ibolyäak, a mäjkökörcsin, söt a Cyclamen is. Tavaszi ibolyäink termete, sötet viräg- 
szine stb. szinten a havasi törpeszärtaknak megfelelö. Lehet, meddön maradö tavaszi 
virägai az alvidek viszonyaihoz meg nem egeszen tudtak alkalmazkodni, azert nincs 
vagy nem lesz elegendö-szämü mag a tavaszi virägokb6l (161. old.). 
5. A virägszälas alak virägnyeleit leveltelen Es ägatlan tökocsän vagyis viräg- 
szäl a földröl nehäny dm.-nyire magasabb legregiöba emeli; köztök az ernyÖvirägzat 
(Primulacedk) eleg gyakori. A tövi levelek ügy összezärköznak, mint a törpe szäron. 
Különben sem morfolögiailag, sem biolögiailag nincs mäs különbseg köztük, mint 
hogy a virägszälas alaknak felsö czikke (virägszäl) megnyuülik, a törpe szärnak pedig 
valamennyi czikke törpe (v. ö. 109. old.). Virägszälas havasitermetü 
