A havasi vonäasok es ereklyek. N 
a Balatonnäl: a Primula canescens, Pr. farinosa, Androsace maxima, Draba demissorum, Leon- 
todon incanus,!) Plantago rubens, Biscutella didyma, Hierac, leucoceph., Pulsatilla grandis, P. nigricans,. 
6. Szembetünö havasi vonäs a kemeny, börnemü vagy teljesen örökzöld level, 
nem ritkän mäs' havasi belyeggel, pl. az Asarum földbe büvö szäräval, a mäj- 
kökörcsin, a Polygala amara var. Balatonica, a P. comosa var. subsempervirens, 
meg a boncs sötetkek virägäval, emez heverö, szetmäsz6 termetevel, a Cyclamen 
törpe szäräval, lilapiros virägäval, a Sesleria varıa &s sok mäs päzsit- Es säslevel, 
a Draba demissorum sürü levelevel, a Vrola alba, tüdöfü, meg a Potentilla level- 
rözsäjäval (155. old.). 
7. A havasival valö megegyezes a m&szszikläk növenyeinek a köver levele 
(Sedum, Cyclamen, Arabis hispida, Euphorbia Pannonica, E Gerardiana, E. Sturti, 
Saxıfraga tridactylites, S. bulbifera) vagy ilyen levelrözsa (Draba, Sempervivum), 
mely a täplälö nedvet nem pärologja ki. 
8. A havasi sajätsägok köztil nevezetes szivössäg nyilatkozik a balatonmelleki 
farkashärson (Daphne mezereum, D. cneorum). Mind a kettö a havasvidekig terjed, 
amaz a belai Homlokos hegyen, emez Lucsivna Baba hegyen. A havasvideki fäs 
növenynek (törpe feny6, törpe boröka) ezt a tulajdonsägät a nagy hösuly fejlesz- 
tette ki bennök. A farkashärs ezt a szivössägot az alvideken is megörizte. 
9. A kipärolgäs ellen valö vedekezes a feher moholyruha (160. old.). Külön- 
bözö csalädbeli fü magära ölti s a feher gyapjaböl gyakran csak az elenkszinü 
viräg foszlik ki. Havasvideki szoros kapcsolat a Balaton melleken a Gnaphalium 
silvaticum, melytöl a havasi G. Norvegicum nem nagyon elterö. 
10. Az alsöbb videk virägai inkäbb szellö utjän porzödnak (los anemophilus, 
szelvärö viräg), azert a szin sötetsegere szüksegök nincs, halovänyabbszinüiek. A 
magasabb videk nagyobb viräga inkäbb a bogär beporozäsät värja (bogärcsalö 
viräg, flos entomophilus), azert sötetebbszinti. Ez a feltüntetö szin különbözö: 
Szep piros a Daphne cneorum, kakukfü, Aethionema, Amygdalus nana, Pri- 
mula jarinosa. — Tiszta feher a Potentilla alba, P. rupestris. 
Sötetkek szinüi a Myosotis suaveolens, FPolygala Balatonica, Phyteuma orbicu- 
lare, Sesleria coerulea, Vinca minor, Gentiana cruciata, G. pneumonanthe. 
Sötetsärga a boglärka, sziklagyöngye. 
Ezek tehät eredeti havasi szinöket es sajatsägukat az alvidekre leereszkedve 
is megtartottäk. Sok balatonmelleki virägnak az a havasi szokäsa is van, hogy a 
virägät a megäzäs ellen lecsüggeszti, mint a Campanula tenuifola, Primula, Pul- 
monaria. Havasi analogon a hegyelevelnek fekete szine: az alvideki tözegesäte, 
a Carex glauca, meg a C. Dinarica, a havasi szittyök, szittyöperjek stb. között 
(38. old.) söt az Asplenium trichomanes lombja gerineenek feketesege is. 
ll. Kellemesszagü füvet e videkröl sokat emlithetnenk, eleg a Myosotis sua- 
veolens nefelejts, mely a keszthelyi hegyekröl vältozatlanul a havasig felhat. 
12. A termes szethurczoläsa erdekeböl a havassal &s az alvidekkel kapocs a 
Pulsatilla, meg a Clematis integrifolia pelyhes forgsja. Pulsatilla-faj el a havason 
is, sikon is. A nälunk inkäbb alvideken termö Clematis integrifolia Horvätorszägnak 
Szladikoväcz nevü havas tetöjen, söt Innsbruck körül az arvalänyhaj is nö, a melynek 
' Termeszettudom. Közlöny 1896. 336. old. 
°” Termeszettudom. Közlöny 1894. 499. old. 
