218 A havası vonäsok es ereklyek. 
a termesen hasonlö pelyhes forgö van, a berezfolyondär (Arfragene) heverö fut6 
termeten kivül szinten ilyen termessel pölyhösködik. 
A havasi füveknek azt a sajätsägät, hogy a korai virägzäs kedveert mär a 
megel626 esztendöben jelentekeny vegetativ elöke&születet tesz: sarjat, indät alkot 
vagy mäs növekedest vegez, a Balatonmeliek havasi k&pmäsän szinten szepen lät- 
hatjuk. A Dianthus Hungaricus, Alsine verna, Linum dolomiticum, kövi rözsa, 
Draba lasiocarpa. var. demissorum, FPolygala comosa var. subsempervirens töven 
meddö €s sürülevelü szäracskäk vannak, melyek majd kiteleles utän virägzö szärrä 
nyülnak meg. Az ilyen sarjas törzsecskek alkotäsa mär meglehetös munkäjäba 
került anövenynek a megelözö esztendöben (47. äbra). Ide szämitjuk a tölombot, a 
meddö levelrözsät (kövi rözsa), az indacsücsot €Es mäs ilyeneket. A Knautia Pan- 
nonica-nak pl. keresztezö ätellenes hajtäsai között centralis levelrözsa vagy bokreta 
van. Levelei töveben keletkeznek a Jövö Evi hajtäsok rügyei. Az .elszäradö felben 
levö tavali levelek tavaszkor meg lätszanak a hajtäs alatt, a lombrözsa növekvö 
esücsäböl pedig Uj tölomb keletkezik. Több Zoienzilla-nak van ilyen centralis 
rozettäja. Az &vi hajtäsok a tölomb aljat a földre nyomjak, söt evenkent az egesz 
töket is beljebb vagy häträbb melyeszthetik. A havasi-termetü virägszälas Zlera- 
cium-nak indacsücsa meggyökeresedve kesz kis növeny. Elöre valö gondoskodäs, 
a rügysarj alkotäsa (161. old.), balatonmelleki &s havasi füvön is ismeretes (Zidlum 
bulbiferum, Ürvölgy), valamint a päzsitok vivipariäja is. (37. old.) 
A havasi vonatkozäsok magyaräzata az lenne,' hogy midön a jegkorszak vege 
felE a hegyse&g havas födele szetolvadt, a mai havasihoz hasonlö növenyzet lassan- 
kent a magas tetökre vonult. Az alsöbb regiök termöhelyere mäs alacsonyabb- 
videki, kivält keleti es deli növeny telepedett, de bizonyos kemenyebb-szervezetü 
regibb polgärt az üj versenyzök le nem gyözhettek, a területröl ki nem szorithat- 
tak, s mint az egykori vegetatiönak emleke, az üj polgarok közt, az üj növenyzet 
lepleben, mint havasvideki vonäs maig fennmaradt. Ez nekem, kivält a növenyzet- 
nek a havasra vonulasa, kevesbbe valöszinü, söt a 176. oldalon azt bizonyitom, 
hogy a Balatonmellek havasi vonäsa a jegkorszaknäl regibb. Hogy a havasi erek- 
lyek hegykopässal sodrödtak le az alvidekre, sokkal positivebb alapon nyugvönak 
latszik, söt meg az a kerdes is fölmerül, a hegyseg keletkezesekor nem az alvideki 
füvek emeltettek-e a magasba es ott formalödtak ät,” vagy meg inkäabb a vizböl 
kibukkanö sziget (mai hegyseg) növenyzeteböl alakult-e a havasi vegetatiö. Az idö 
oly regen volt, hogy sok hasonlö megtörtenhetett, de biztos nyomaba alig fogunk 
jutni. Az alvidekre valö leszälläs s a havasiböl valö alakuläs meg olyan füre 
nezve is valöszinü, a mely ma kivälöan a Balatonmellek meszhegyet lakja, pl. a 
Medicago erecta-ra, vagy akär a bennszülött Seseli leucospermum-ra is, mert akär 
a jegaramlässal, akäar a hegykopässal került volna ide le, a nagyobb magassägban 
vegre kiveszhetett, csak az alvideken maradt fenn. 
Hogy valaha, a hegyek alakuläsa idejen tengeri füböl lett-e, vagy hogy lett 
a havasi növeny, ma az ellentet oly tetemes s a tengeri Es havasi füvek között a 
megszakadäs akkora nagy, a regi lehetösege es oka annyira elmosödott, hogy ma 
keves nyomra vagy kapcsolatra bukkanhatni. — De a tengervizi meg a belvizi 
\) KERNER: Az oszträk-magyar monarchia növenyviläganak törtenete, — Az oszträk-magyar 
monarchia iräsban &s kepben. Bevezetö kötet 248. old. — V.ö.u.a. Die Abhängigkeit der Pflan- 
zengestalt von Klima u. Boden (Innsbruck, ı869.), p. 21., 27., 40. old. 
? BorBAS: A növenyorszäg tankönyve, 1877. 303. — GRISEBACH: Die Vegetation der Erde, 7. 
