222 A Balatonmellek növenyzetenek kapcsolata. 
XI]. BRJBZE. 
A BALATONMELLEK NÖVENYZETENEK KAPCSOLATA 
A FÄTRAEVAL S HORVÄTORSZÄG HEGYEIEVEL. 
Valamely videk növenyzetet az ellentetert, de az Ööskori kapcsolatok kedveert 
is szükseges mäs videkevel összehasonlitani. A Balatonmellekeet kiväalt a Fäträeval 
es Horvätorszägeval egybevetni annäl szüksegesebb, mert köztük az öskorböl 
valöban maradt ketsegbe vonhatatlan megegyezes. 
A ki Budapestnek a flöräjät elemzö mödon ismeri, a növenypolgärainak 
honnanvalösägät kutatja, ketsegtelen elötte, hogy a magyar föväros flörajaban 
szembetünd a havasi elem vagy az olyan növenyfaj, a melynek legközelebb valö 
fajtestvere a havason terem. A Balatonmellek flöräja romboltabb, pusztultabb €s 
kevesebb faja van, mint a fövärosenak , megis bizonyos havasvideki kapcsolat ott 
is kirivö a növenyzetnek egyszerübb virägszönyegeben, vagy epen aza havasvideki 
analogia van a Balatonmellek&n is, a mely Budapest flörajaban. 
Hiäba järnänk, kutatnänk e&veken keresztül csak a Balaton vagy a fövaros 
körül, a havasi rokonsägnak &s kapcsolatnak okät kimagyaräzni csak magaäböl e 
videkböl nem tudnänk, ismertetesünk nagyon hezagos maradna. — Kis területen 
vegezni a kutatäst, az eredmeny szükkörü vagy nem teljes, nagyobb területekröl, 
összehasonlitöan, nagyobb &s vilägosabb eredmenyhez juthatunk. Eppen a mint az 
összefüggest tävolabb videken, pl. a Fäträban vagy a Velebiten kerestem, s a 
Balaton-partmellek flöräjät vele összehasonlitöan tanulmänyoztam, megtalältam a 
nyitjät, a mely a budapesti es a balatonmelleki havasi kapcsolatot feltärta elöttem. 
Az ok a Balatonnäl elmosödott vagy nem eleg vilägos, ellenben a megegyezö- 
szerkezetii mäs hegyen vilägosan fennmaradt. A kutatäsnak ügy van tudomänyos 
becse, ha a kellö kapcsolatot mäs hegyseggel is kifürkeszszük. 
Minthogy a videk flöräja a geografiai helyhez (termöhely), meg a geolögiai 
alakuläsokhoz hüsegesen alkalmazkodik, nagyon szükseges, hogy a helynek, a 
melynek növenyzetet kutatjuk vagy összehasonlitäsra fölhasznäljuk, mind a földrajzi 
terjedelme, mind a geolögiai alakuläsa tisztäzva legyen, mert különben a növenyzet 
jellemzeset hozzä alkalmazni, az összefüggest a geograflai &s geolögiai alakulässal 
kimagyaräzni bajos. Szöval, hiänyos geolögiai €s geografiai ismerettel a növeny- 
geografiai magyaräzat m&g helyes lehet, söt amazok hiänyai pötläsära is vezethet; 
de különben a teves vagy hiänyos geografiai es geolögiai ismeret hezagos, töke- 
letlen vagy teves növenygrafiai ismertetest is szülhet. Egy hegysegnek a hatära 
akkor van ideälis termeszetszerüseggel kikerekitve, ha a terjedelmevel a növenyzeti 
övenek vegzödese is helyesen egybeväg. Ebbe a geolögiai szerkezetet is beleertjük, 
mert tetemesebben különböz6 földretegen megegyezö növenyzeti öv sincs. 
Ily ertelemben, a pontos összehasonlitäs alapjäul «A Fätra hegyseg nemzeti 
es növenyzeti alapon» czimti czikkemet bocsätottam elö.! E szerint mind a Bala- 
ı A M. Földrajzi Tärsasägnak 1898. jan. 28-iki ülesen felolvasott ertekezes. Megjelent az 
ällam budapesti, V. ker. reäliskoläjänak 26. (1897—98.) Evi Ertesitöjeben, 3—23. old., terkeppel. 
