A Balatonmellek növenyzetenek kapesolata. 223 
tonmellek, mind a Fätra terjedelmet mint növenyzeti övet, .növenygeografiailag 
jobban ki kell terjesztenünk &€s megvilägositanunk. ! 
A Fätra-hegyseg növenyzeti öve a Veterna-hola magasabb videken (Nyu- 
gati-Fätra), a Fätra központi reszen s a Keleti-Fäträn (Alacsony-Tätra) ät (Ös-Fätra) 
egesz Abatjvärmegye nyugati reszebe terjed, körülbelül addig, a hol a Hernäd, 
Tarcza es Popräd völgyen tul, kelet felE egesz mäs geolögiai-szerkezetü hegyseg 
es egesz mäs keleti flöra, ältaläban a Keleti-Kärpätoknak hatärozott s az öskorban 
gyökeredz6 välaszteka kezdödik (nyugati es keleti flöra välaszteka). Csak a delnyugoti 
meg a delkeleti lealacsonyodäsän elteröbb, jobban dombvideki a vegetatiö. Ellenben 
a Bakony (deli lejtöi, a Balaton melleke), a Vertes, a Pilis, a Nagyszäl, a Cserhät, 
a Mätra, a Bükkhegyseg meg a Hegyalja megszakgatott hegysorozatät növenyzetileg 
szinten egy länczolattä kell összekapcsolni s Ösmätranak: nevezzük. Az Ösmätra 
szöval geologiai megegyezest nem czelzok,” mint szigethegysorozat neve geogra- 
fiailag is hasznälhat6, e hegyeknek földrajzilag egy sorozattä valö egyesitese didak- 
tikailag se lehet käros; a növenygeografiänak ellenben szüksege van rä, mert meg- 
egyezö növenyzeti övnek közös neve. Mäskep az Osmätra helyett a hegysorozat 
külön neveit kell elöszamitani. 
A Fätra länczolatät havasijellemü növenyzet füvesiti. Minthogy az Ösmätränäl 
tetemesen magasabb, s a hegykopäs meg a geologiai letarlödäs rajta, valamint a 
Karszton nem volt olyan nagy, mint a Balatonnäl, azert a vegetatiöja többemeletü, 
minden tekintetben vältozatosabb Es gazdagabb maradt, de a delnyugati meg a keleti 
szärnya meglehetösen kopott Es lealacsonyodott. Ellenben az Ösmätra, melynek a 
Balatonmellek delnyugoti vege, az Östenger szelen, a közönseges szemlelönek ügy 
tetszik, hogy egymästöl külön szigethegyekre szakgatödott, Öskori länczolatäara ma 
nem igen gondolunk. Itt nagyfokü növenypusztuläs €s növenyzeti valtozäs ment 
vegbe, mig a mai alföldies flöräja megalakult. Mig a Tätra meg az Ösfätra berezeinek 
növenyzete felig-meddig az Alpokeval, kiväalt pedig a Szudetäkeval egyezöbb, de 
szämos különössege Es bennszülöttje is van; addig egyreszröl az Ösmätra növenyzete- 
ben nyilatkozik hazank flöräjanak legjellemzöbb sajatsaga, s a geografiai terjedes a 
I A Nagy-Fätra meg az «Alacsony-Tätra» földrajzilag szorosan Összefüggö meszhegygerincz; 
välaszteka csak a Revuca völgye Es pataka, meg a Sturec-hägö lenne. Figyelembe vehetö terme- 
szetszerti mäs elvälasztöja Es különbsege nincs; szetvälasztäsät es mäs nevvel jelöleset a nagyobb- 
reszt mesz flöräja meg a fauna Eppen nem kivänja, söt a stureci nyereg ütjän valö valösägos 
összefüggesen kivül, egyenesen az egyseges kapcsolatröl tanüskodik. A Nagy-Fäträtöl keletre, 
nyugatra Es delre, a meszhegyseg növenyzetenek ältalänos jelleme az egesz hegylänczolaton, meg a 
Kis-Fäträn, söt meg a Nagy-Tätra meszhavasain (belai havas) is ugyanaz; jellemzö €s bennszülött 
növenye is közös. Ha a felföld növenyzetet termeszetes övek szerint ismertetjük, az Alacsony-Tätra 
teljesen elkerülhetö es növenygeografiailag tarthatatlan. — A Fäträval szorosan Összekapcsolt s 
töle semmi okböl es alapon el nem välaszthatö Alacsony-Tätra nevet tehät, mint a magyaros szel- 
lemnek €Epen meg nem felelöt, teljesen mellözzük, de Keleti-Fätra neven, Liptö- &s Gömörmegyen 
ät egesz Abauj-Tornäig kiterjesztve, a Fätra länczäval egyesitjük. Iyen mödon a Fätrahegyseg 
terjedelme termeszetes alapon szelesebbedven, egysegesebb egeszsze alkotjuk, földrajzilag tisztä- 
zottabb, könnyebben felfoghatö, jobban emlekezetben marad6, Elesebben hatärolt &s jobban kitün- 
tetett lesz. Mint nagyobb egysegge valö összefoglaläs is termeszetszerübb &s a növenygeografiänak 
sokkal megfelelöbb. 
2 Az Ösmätra nevet ismert härom hegyünknek megfelelöt, välasztottam. 
3 Ambär Inkey B£ra i. mtüvenek 4. old. ezt mondja: «a magyar Közephegyseg vagyis a 
Balaton tavätöl Eszakkelet fele vonulö hegylänczok sorozata: a Bakony, Vertes, a budai Es pilisi 
hegyek, a Cserhät, Bükk,.... földtanilag az alpesi vonulatoknak közepsö redöihez csatolandök». 
