224 A Balatonmellek növenyzetenek kapecsolata. 
magyar faj mai laköhelyevel is megfelelöen összevag. Ez a kivälö vegetatiö nepe- 
siti rönasägunknak homokos mezeit is (pusztai flöra). Nem szabad azonban ügy 
gondolni, hogy az Osmätra öven, pl. Keszthelytöl fel Kassäig, az abaüji Szoros- 
köig vagy egeszen a särosmegyei Kisfaluig (Maloveszka) ugyanazok a jellemzö 
füvek nönenek, hanem az egesz länczolat vezernövenyei egy termeszetes videkehez, 
a pusztai vegetatiöhoz tartoznak, s fajai a länczolat terjedelmen különbözökep 
keverednek es vältakoznak. De n&mely növenye (Alvssum saxatıle, Diplachne sero- 
tina, Dianthus collinus Kassäig) majdnem az egesz länczolat hosszän terjed. 
E geografiai es magassägbeli, söt növenyzeti elteresek ellenere meglepö a 
Balatonnak bakonyi, de kivält Budapest videkenek erdötlen hegylejtöin megis minö 
nagy a majd tökeletesen megegyezö, majd nem nagyon elterö közös jellemzö 
vagy mäs vezernövenynek a szäma, a mely majd a Fätränak, majd Horvätorszäg 
meszhegyeinek es a Velebitnek, söt Dalmätorszagnak (Draba elongata, Myosotis 
suaveolens stb.), Alsö-Ausztriänak (Polvgala amara nemi elteressel, Drscutella 
didyma, Coronilla Emerus (bokor), Galium Austriacum. Hieracium Wiesbaurianum 
stb.) es Innsbrucknak (173. old.) sokkal magasabban fekvö meszszikläin diszlik, 
mint az Ösmätra-läncz töveben &s alsöbb täjain. Az ugyanolyan szikläk közös füvei 
nyomän meltän következtethetjük, hogy a Fätra, Gömör Es Abaüj meszhegysege, 
Budapest meg a Balatonmellek, söt a Karszt es Velebit eredeti növenyzete eleinte 
valamely ösi korban meglehetös ugyanaz volt, vagy egy helyröl nepesedett. Akkor 
ezek a hegyek magasabbak, egyezöbbek €s sokä szigetek voltak, Az analogia sze- 
rint az Ösbakony alatt nem a mai, hanem nagy tengeri melysegnek kellett täton- 
gani. A Balaton mai melysegeben tenger nem lehetett. Feltöltötte a föld. A Ba- 
kony deli lejtöje oly meredek lehetett, mint ma a Karszte, a tenger fele. A 
magasabb regiöban mäsforma növenyek alakultak, csak a csiränak kellett ott lenni. 
A flöra aszerint vältozott, a mint a hegyseg alacsonyodvan, mäs levegöregiöba 
került. Hogy most mäs-mäs hegyseg növenyzete annyira vältozatos, okozöja a ter- 
meszetszerüi lätogatökon (szel, madär stb.) kivül a rajtok r&egöta letrejött mäs-mäs 
termeszeti ällapot is. Mig a mai elteres a nevezett hegyek Es a növenye közt be- 
következett, a hegyseg vältozäsai egesz hosszu sorozatot alkotnänak, ha ezt a vissza- 
maradt vagy az elmosödott jelensegekböl össze tudnök ällitatani. 
A mind mertekben rontottäk es koptattäk a termeszet müködö eröi ezeket 
a hegyeket, ugyanazon mertekben vältozott, €s pusztült vele a Balatonmellek, a 
Fätra, Karszt, es Velebit eredeti közös növenyzete. Az elpusztuläsnak szabälya 
nincs. A hegyseg jobban eldaraboltatvän, különösebb helyei, völgyei, szurdokai es 
mäs rejtekei stb., a növenyeknek mind mäs-mäs termöhelyei keletkezven, az eredeti 
egyszerübb vegetatiö is jobban szetoszlott €s bizonyos növenyek ugyanazon egy- 
seges hegysegnek különösebb helyeire huzödtak. Egyik helyen valamely növeny- 
faj az ut6ölsö szälig elpusztult, mäsutt mäs pusztult el, az elöbbi faj elszaporodva 
vagy megritkulva fennmaradt. Minthogy pedig a termeszet eröi a növenyek össze- 
vissza-kevereseben folytonosan közremüködtek, az egyik helyre elöbb meg ott nem 
levö növeny is került, a mäsik hegysegbe ismet mäsnak a magvät sodorhatta a 
szel, ügy hogy a vältozäs es különbseg az egykorü vagy közel egykeltü hegyek: 
a Velebit, Fätra &s Balatonmellek vegetatiöjäban lassan-lassan kirivöbb lett. 
De bärmennyire ment is a pusztuläs es vältozäs, a tävolabb hegysegekben, 
bizonyos vedettebb helyen, kivält ugyanazon szikläk hasadekäban, az eredeti közös 
es jellemz6 vegetätiöböl elengedö maradt vissza napjainkig. Ezert talälhatunk tävo- 
