A Balatonmellek növenyzetenek kapcsolata. 225 
labb videknek ugyanolyan termö helyein systematikailag egeszen egybevägö növe- 
nyeket. Nemelyik faj a systematikai belyegeit jobban vagy kevesbb& megvältoztatta 
€s helyettesitö fa) vagy fajta tämadt (species vel subspecies vicar va). 
Lätszölagos Öskori kapcsot vagyis ugyanannak a növenyfajnak messze fekvö 
ket helyen valö boldoguläsät a termeszet eröi, madär vagy mäs ällat is letre hoz- 
hatja vagy az elterjedest a tudomäny reszere megzavarhatja. A messze földre ujab- 
ban elszällitott mag üj helyet talälhat magänak, itt is jellemzöen toväbb szapo- 
rodhatik. Helyi €s klimai analogia bizonyära ilyen mödon is keletkezett, amaz az 
alvideken €s a hegyseg magasabb regi6jäban, a klimai analogia tävol esö hasonlö 
geografiai helyen. Keletkezhetett, mert a szethuczolö madär hasonlö helyröl erkezik 
valahovä. Hazänk delkeleti hegyes völgyes täjainak szep Zelekia-ja ma mär — 
talän inkäbb a szel utjän — a Kärpätok nyugati völgyeibe (Fenyöhäza es Nyitra- 
vm.) is megfeszkelödött. Vajjon a Senecio umbrosus, mint klimai analogia, Horvät- 
orszäg hegyeiröl (Ostäria!) nem igy került-e a Fätra hegyeire es Lucski völgyeibe, 
eleg gyanüs. Epp igy leljük e videken a Lappula deflexät vagy a Scrofularia Sco- 
polm-it nehol (Blatnica Tiszta hegyen) eppen olyan helyen, a merre juhot hajtottak 
fel a hegysegbe. De viszont az ilyen rokontalan jöveveny a havasi täjon nem min- 
dig boldogül sokäig. Eppen ezek a peldäk vezettek arra a gondolatra, hogy a Rochelia 
Stellulata vagyis Rocheliella disperma delröl hajtott nyäjjal került a Khocs hegyere, 
de sokäig nem maradt ott, ma toväbb nem lelni. 
Azok a növenyek azonban, melyek a hüvösebb eghajlat alatt, az Eszaki vagy 
havasi täjon (Fätra), az alvideken (Balatonmellek, Budapest), deli vagy oszträk ha- 
vason, söt a mediterrän flöräban is mint megegyezök &s a regi közös vegetatiöböl 
felmaradottak kölcsönösen mutatkoznak, melyek olyan különböz6 magassagban &s 
tävolsägban, egymästöl messzire elszakadva &lnek, azert is különös figyelemre 
meltök, mert a termöhelye, biolögiai megjelenese, egymässal val6 szövetkezese e 
messze esö täjakon is egyforma, termeszetes &s vältozatlan, a systematikai rokon- 
säga is oda kapcsolja tärsnövenyeihez, ügy, hogy ilyen helyen a vegetatiöt bän- 
tatlanak, öseredeti feszk&ben levönek kell tekintenünk, tehät elhurezoläsra sondolni 
nem lehet, kivält a Fätra erdös videkeiröl. 
Igy a Senecio umbrosus ugyanazon körülmeny közt nö a Velebiten Ostäriänäl 
mint a Fäträban Blatnica Tlszta hegyen vagy Fenyöhäza völgyeiben, a Buphthalmum 
salicıfolium a Fäträban meg a horvät felföldön, a Cirsium Pannonicum a Monte- 
Maggiore erdöszelen Velautzkänäl, Budän, Keszthelyen vagy Fenyöhäza körül. 
A Badacsony bazaltjät földiszitö, s hazänk szikläs videkenek vezernövenye, 
az Alyssum Arduini, meszkövön gyakori az orszägban s Devenytöl kezdve Trencsen 
es Arvavär falän, a Szädellö völgyeig, Erdö-Benyäig, Ränkig, a Drevenyikig, söt 
egesz a Rodnai havasokig terjed. A Balatonmellekre ez annäl nevezetesebb, mert 
egyezes nem csak az alacsonyabb fünemti növenyek közt van, hanem a magasabb 
eserjek közt is, a melyek a videk täjkepen mär jobban elöbukkannak. 
Ilyenek az almafele bokrok, melyeket meg systematikai, hogy ügy mondjam, 
mintegy verbeli rokonsäg is szorosabban egymäshoz füz. Ilyen a fanyarka (Ame- 
lanchter), a madärbirs (Cotoneaster cotoneaster), a galagonya, a delvideki berkenye 
(Sorbus meridionalis), söt helyenkent a vad almafa &s vad körtefa is. Ugyan ezek 
abokrok a Fätra es horvät hegyvideknek is jellemzöi, a tengerpart melleken pedig 
a Crataegus monogyndt a Cr. brevispina Kunze (Cr. Transalpina, Kern.) ! helyettesiti. 
U V. ö. Erdesz. Lapok 1882. 1096. old. 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. II. köt. 2. 16s2'2. szakasz. 15 
